OBH 8797/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszost 1993. január 28-án munkába menet úti baleset érte. 1993. január 28-tól 1995. november 13-ig táppénzben részesült. Baleseti rokkantsági nyugdíj igényét 1995. március 21-én benyújtotta, az OOSZI 1995. november 3-án kelt szakvéleménye szerint a panaszos III. csoportos rokkantsági nyugdíjra jogosult. A fentiek ellenére a panaszos 1996. május 21-ig nem kapott ellátást, előleget sem. A késedelmes megállapításra, illetőleg folyósításra való tekintettel a panaszos kamat igényt nyújtott be a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságnak, melyet az elutasított. A fenti jogsérelem orvoslásához kért segítséget a panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosától.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. § (1-2) bek. / 

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv /T./ és végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./ MT /R./

T. 98. § (1) A társadalombiztosítási ellátást - az egészségügyi szolgáltatások kivételével - szóban vagy írásban, egyes ellátásokat csak írásban lehet igényelni. Az igényt visszamenőleg legfeljebb hat hónapra lehet érvényesíteni.

R. 264. § (1) A nyugellátásra és a baleseti nyugellátásra az igényt az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság által az erre a célra rendszeresített és az igénylő /törvényes képviselője/ által aláírt nyomtatványon
a/ az igénylő lakóhelye szerinti illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóságnál /kirendeltségnél/ kell bejelenteni.

R. 252. § (1) Az igény bejelentésével egyidejűleg az igénylőnek az elbíráláshoz szükséges adatokat és igazolásokat is elő kell terjesztenie. Ha ezt elmulasztotta, ezek pótlására az igényelbíráló szervnek - legalább harminc napi határidő kitűzésével - az igénylőt fel kell hívnia.

(2) Ha az igénylő a jogkövetkezményekről való tájékoztatást tartalmazó ismételt felhívásnak sem tesz eleget, az eljárást meg kell szüntetni. Az eljárás megszüntetése helyett a rendelkezésre álló adatok és igazolások alapján kell a társadalombiztosítási ellátást megállapítani, ha arra az igénylő egyébként jogosult. 
(3) Ha az igénylő a mulasztását elfogadhatóan nem igazolja, az adatok és igazolások későbbi benyújtását új igénybejelentésnek kell tekinteni.

R. 272. § (1) A nyugellátással és a baleseti nyugellátással kapcsolatban a rokkantság fokát és a munkaképesség-csökkenés mértékét az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézetének orvosi bizottságai /a továbbiakban: orvosi bizottság/ véleményezik.

R.274. § Az igénylő nyugellátásra bejelentett igényét az első fokú határozat elleni jogorvoslatra meghatározott idő lejártáig írásbeli nyilatkozattal visszavonhatja, ha ellátást nem vett fel, vagy a felvett eljárást a jogorvoslati határidő lejártáig visszafizeti.

R. 273. § Ha a nyugellátásra vagy baleseti nyugellátásra a jogosultság kétséget kizáróan fennáll, az ellátás összege azonban adatok hiánya vagy egyéb ok miatt az igénybejelentéstől számított 30 napon belül várhatóan nem határozható meg, akkor a rendelkezésre álló adatok alapján előleget kell megállapítani és folyósítani. A nyugellátásnak, baleseti nyugellátásnak határozattal történő megállapításakor az ellátás összegébe az előleget be kell számítani.

T. 100. § (1) Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer, hogy az igényt tévesen utasították el, vagy az igénylőnek tévesen alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, a hiba felfedésétől visszafelé számított öt éven belül járó összeget és az utána járó - az e törvény 110. §-ának (2) bekezdésében meghatározott mértékű -késedelmi pótlékot utólag ki kell fizetni.

T. 120. § (1) A munkáltatók és egyéb szervek a társadalombiztosítás céljait szolgáló nyilvántartások vezetésére kötelezhetők.+
(2) A munkáltatók és egyéb szervek a társadalombiztosítási ellátások megállapításához szükséges 1987. december 31-e utáni, - kereseti adatokat tartalmazó nyilvántartásokat köteles megőrizni...
(3) A társadalombiztosítási szerv felhívására a társadalombiztosítási feladatok ellátásához szükséges adatokat tizenöt napon belül kell közölnie.

Megállapított tényállás:

A panaszos 1993. január 28-án szenvedett úti üzemi balesetet. 
Baleseti táppénzben 1993. január 28-tól 1995. november 13-ig részesült.
Baleseti rokkantsági nyugdíj megállapítására irányuló kérelmét 1995. március 23-án terjesztette elő a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságnál. 
Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár Országos Orvosszakértői Intézete I.fokú Orvosi Bizottsága a panaszost 1995. június 1-én megvizsgálta, munkaképessége csökkenésének mértékéről azonban szakvéleményt adni nem tudott, mert további vizsgálatok lefolytatását tartotta szükségesnek. A vizsgálatok befejezéséig táppénzben tartást javasolt. Újabb felülvizsgálatra 1995. szeptember hónapban kérte berendelni.

Érvényes orvosi szakvélemény hiányában a panaszos kérelmét a B.12-6081/95/29. számú és 1995. június 30-án kelt határozatával a Fővárosi és Pest Megyei  Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság elutasította. 
A panaszos az 1995. szeptember hónapban az Igazgatóság tájékoztatása szerint az orvosi vizsgálaton betegsége miatt nem tudott megjelenni. Ismételt idézésre 1995. november 3-án jelent meg. 
Az Országos Orvosszakértői Intézet I. fokú Orvosi Bizottsága a panaszos munkaképességének csökkenéséről ekkor szakvéleményét kiadta, amelyről a panaszos az Igazgatóságtól telefonon tájékoztatást kapott. /67 %-os munkaképesség-csökkenés miatt III. csoportos rokkant, melyből   16 % üzemi baleseti eredetű./
Igénylő 1996. január 4-én telefonon arról értesítette a Fővárosi Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságot, hogy rokkantsági nyugdíja megállapítását táppénzfolyósításának befejezését követő naptól kéri. Amikor személyesen megjelenik az igazolást csatolni fogja, erre 1996. február 7-én került sor,  és nyugdíjának megállapítását 1995. november 14-től kérte, mivel ekkortól táppénzben, munkabérben már nem részesült. Baleseti ellátás megállapítására vonatkozó igényét pedig jegyzőkönyvileg visszavonta. 

A panaszos nyilatkozatára tekintettel a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a munkáltatótól bekérte az ellátás megállapításához szükséges okmányokat, igazolásokat. 

Az Igazgatóság sürgetésére a munkáltató ÉPFU Discont Kereskedelmi Kft. ügyvezető igazgatója az 1996. március 13-án kelt levelében közölte, hogy a kért igazolásokat csak később tudja megküldeni, mert társadalombiztosítási ellenőrzés és APEH vizsgálat folyik cégüknél igénylő panaszbeadványai miatt.

Tekintettel arra, hogy a munkáltatói igazolás, és a rokkantsági nyugdíj megállapításához szükséges egyéb igazolások nem álltak az Igazgatóság rendelkezésére, a jogosultságot elbírálni nem tudta, előleg megállapítására, illetve határozathozatalra nem volt lehetősége.
A munkáltató megbizottja a szükséges okmányokat 1996. április 2-án, az ellenőrzések befejezése után csatolta.  Ezt követően az Igazgatóság a panaszos rokkantsági nyugdíj igényét a 12-0608l/95/69. számú 1996. április 3-án kelt határozatával elbírálta. 
A panaszos a határozatot megfellebbezte az orvosi szakvéleményt kifogásolva, ezt az Igazgatóság 1996. augusztus 9-én kelt F. 1886, B. 12-06081/97/70. számú határozatával elbírálta.
A panaszos a II. fokú határozat felülvizsgálatát kérte az Igazgatóság Vezetőjétől, aki 1996. november 8-án kelt F. 1886, B. 12-06081/95/80. számon módosító határozatot hozott, mely szerint a II. fokú határozatban elismert 30 év 45 nap szolgálati idő mellett a figyelembevehető 22.362 forint havi átlagkereset alapján megállapított 15206 forint nyugdíj összeget, 22.624 forint átlagkeresetnek megfelelően 15.384 forintra módosította póteljárás keretében. A nyugdíj igény elbírálása során előleg megállapításra nem került sor.

A panaszos címére  1996. április 10-én került kiutalásra az 1995. november 14-től 1996. április 30-ig terjedő időre visszamenőleg járó 93.809 forint rokkantsági nyugdíja. Ezt követően a 267-55276-9. törzsszámon a nyugellátás - 1996. június 1-től - OTP folyószámlára utalása rendszeresen megtörténik.

A panaszos a hosszadalmas ügyintézés miatt kamat igényt jelentett be a Fővárosi Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság vezetőjének. A Nyugdíj Jogorvoslati és Méltányossági Ügyek Osztálya vezetőjének F. 1886/96; B. 12-6081/95. Üi. számú 1996. november 13-án kelt válaszában a nyugellátás megállapítása elhúzódásának okaként az orvosi vizsgálatok és a baleset üzemiségének kivizsgálása, továbbá a munkaviszony "1996. márciusi megszűnését" jelölte meg. A kamat igényt elutasította arra való tekintettel, hogy " a nyugdíj megállapításáról szóló határozat még nem jogerős, ezért késedelmi pótlék megállapítására a jogszabály nem nyújt lehetőséget. Amennyiben ilyen irányú igénye továbbra is fennáll, úgy lehetősége van az illetékes bíróságnál keresetet benyújtani." 

Az Igazgatóság a kamatigényt jogszerűen utasította el. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a fenti tényállás alapján alkotmányos jogsérelmet nem állapított meg, a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1997. szeptember 24.

Gönczöl Katalin