OBH 8732/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása:

Panaszos 1996. decemberében fordult hivatalomhoz. Évek óta eredménytelen küzdelmet folytat a társasházuk földszintjén található vendéglő többszöri, engedély nélküli építkezése és időnkénti rendeltetéstől eltérő üzemeltetése miatt. Az engedély nélküli építkezések ügye a XII. kerület Polgármesteri Hivatala késedelmesen, jogszabálysértően vagy egyáltalán meg sem tett intézkedései és mulasztásai következtében még ma sem rendeződött.

Az eljárás következtében állampolgári jogai több vonatkozásban is kárt szenvedtek. Tekintettel a kialakult helyzetre, az OBH-nál folyó ügyben nevének elhallgatását kérte.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok gyanúja:

- jogbiztonság sérelme: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1)]

- jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." [Alkotmány 57. § (5) bekezdés]

- tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]

- egészséges környezethez való jog: "A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez." (Alkotmány 18. §)

Jogszabályi háttér:

- 1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
- 1964. évi III. tv. az építésügyről (Étv.) 
- 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról
- 1977. évi 11. tvr. a társasházakról

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos a XII. kerületben egy 1960-ban épült társasház egyik lakástulajdonosa, amelynek földszintjén az eredeti kialakításnak megfelelő, 80 főre tervezett étterem üzemelt a 90-es évek elejéig.
A vendéglő bérlője a helyiségeket discová alakította, ezzel mind használatában, mind építészeti kialakításában jelentősen eltért az eredetileg engedélyezettől. Az átalakításhoz a társasház nem járult hozzá. Ez ellen és a disco okozta környezeti ártalmak ellen a társtulajdonosok és a környező lakosság is panasszal fordult az Önkormányzat és a Polgármesteri Hivatal több tisztségviselőjéhez és a jegyző nevében eljáró hatósági szervezetekhez. A sajtó, lakossági fórumok és az "elhíresült" hely környékén kialakult állapotok miatt az Önkormányzat több év után megegyezett a bérlővel és a disco bezárt. Először sörözőként, jelenleg étteremként üzemel.
Az engedély nélküli építkezések ügye azonban még ma sem rendeződött, a szabálytalan állapotok megszüntetése, át- vagy visszaalakítások ügyében érdemi intézkedés nem történt.

1995. október 17-én a közös képviselő bejelentésére 1995. november 10-én helyszíni szemlét tartott az építésügyi hatóság, melyre meghívót küldtek minden érintett félnek. A polgármester, az Ipar-Kereskedelmi Iroda és az Építésigazgatási Iroda részére benyújtott panasz közös választervezete az érintettek állítása szerint elkészült, de egyik iroda aktájában sem lelhető fel, a panaszos választ nem kapott.
Az építtető 1996. május 21-én nyújtott be építési engedély iránti kérelmet ablak nyitására, melyet hiánypótlási felhívás sikertelensége, építési jogosultság hiánya miatt 1996. szeptember 10-én határozattal elutasított az Építésigazgatási Iroda.

1996. szeptember 3-án tartott helyszíni szemléjén az eljáró hatóság különböző építési munkákat észlelt (a jegyzőkönyv egy példányát a közös képviselőnek átadták). 1996. szeptember 19-én felszólították építtetőt az építési munkák tisztázására (mit, mikor és ki épített, mi engedély köteles és mi nem, pl. a funkcióváltás nélküli belső alaprajzi átalakítás nem építési engedély köteles).
1996. szeptember 16-án az Építésigazgatási Iroda és az Ipar-Kereskedelmi Iroda közös levélben válaszolt a közös képviselőnek. A Budavár Rt., mint tulajdonos 1996. október 14-én kelt levelében válaszolt az építésügyi hatóság által a panaszolt építményeivel kapcsolatosan feltett kérdésekre. 1996. december 17-én építtető beidézésére 1996. december 20-án újabb helyszíni szemlére került sor.

A társasház 1997. február 10-én engedély nélküli előtető építése miatt tett bejelentést. Az építésügyi hatóság 1997. február 26-án IX-491/1997. számú kötelező határozatot bocsátott ki, melyben az építtetőt az előtető és különböző engedély nélküli építmények bontására kötelezte. Az építtető fellebbezése alapján a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 08-8073/1997. szám alatt 1997. augusztus 8-án az első fokú határozatot megsemmisítette és új eljárást rendelt el, mivel nem volt megállapítható, hogy a bontásra ítélt építmények mikor épültek, ki építette és hogy azok engedélyhez kötött, vagy engedély nélkül építhető építmények-e?

Időközben megállapítást nyert, hogy az 1996. szeptember 10-én kiadott, az építési engedély kérelem elutasításáról szóló határozatról a ház közös képviselőjét (így a tulajdonostársakat) nem értesítették. A közös képviselő fellebbezését nem fellebbezésként, hanem az eredeti állapot visszaállítását kérelmező beadványként kezelte és elutasította a XII. kerületi Építésigazgatási Iroda. A közös képviselőnek most már ezen elutasító határozat ellen ismételten beadott fellebbezését terjesztették csak fel a első fokú hatósághoz. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal 1998. november 23-án kelt első fokú határozatában megsemmisítette ezt az elutasító határozatot. Megállapította, hogy korábbi, több mint egy éve kelt (1997. augusztus 8.) első fokú határozatában elrendelt új eljárást még ma sem folytatta le az első fokú hatóság.

A fennmaradási engedélyezési eljárás lefolytatása nem történt meg. Az engedély nélküli és/vagy  szabálytalan építmények beazonosítása, az építkezések időpontja, a tényállás tisztázása még ma sem történt meg. Ennek megfelelően még most sem tisztázottak a fennmaradható és az elbontandó építmények, szerkezetek, a létrehozandó állapot.

A vizsgálat alapján megállapítható, hogy az első fokú hatóság évek óta és sorozatosan törvénysértő módon megszegi az ügyben az építésügyre és az államigazgatásra vonatkozó anyagi és eljárásjogi szabályokat.

- Nem jár el az engedély nélküli építkezések ügyében, ha eljár, akkor úgy, hogy az engedély nélküli építkezés zavartalanul folyhat és be is fejeződhet anélkül, hogy legalább kísérlet történne a leállításra.
- Nem jár el az ily módon már megépített építmények fennmaradásának kérdésében.
- Nem jár el és nem tisztázza a panaszok ellenére sem az engedély nélküli építmények környezetet károsító hatásait.
- Nem tesz eleget a vonatkozó rendeletekben előírt építésügyi hatósági ellenőrzési kötelezettségének, hivatalból egyszer sem észlelte az engedély nélküli munkavégzést, pedig azok nagy része közterületről is jól látható.
- Az államigazgatási eljárási törvény szinte minden elemét figyelmen kívül hagyja:
     - sorozatosan nem tisztázza a tényállást határozathozatal előtt,
     - határozatairól nem értesíti az érdekelteket,
     - érdemi kéréseket, panaszokat tartalmazó beadványokra levéllel válaszol, ha válaszol
       egyáltalán,
     - nem tartja be az előírt határidőket.
     - figyelmen kívül hagyja és nem teljesíti a első fokú határozatban felettes szerve által előírt,   új eljárás lefolytatására vonatkozó kötelezettségét.
     - a társasház tulajdonosai részére nem biztosítja az iratokba való betekintés jogát.
     - határozata ellen irányuló fellebbezést nem terjeszti fel felettes szervének (miközben saját hatáskörben sem bírálja el a jogorvoslati kérelmet. Ehelyett előzmények nélküli új eljárást kezd, amelynek tárgya egy más tulajdonos tulajdonában álló részen különböző építések elrendelése lenne - amely nyilvánvalóan csak elutasítás lehet.).

Megállapítható, hogy a jelentésem elején felsorolt alkotmányos jogokkal kapcsolatos  visszásságok gyanúja minden elemében beigazolódott. Panaszos állampolgári jogait mind mulasztással, mind tevőlegesen, mind döntéseivel, mind eljárásában megsértette a XII. kerület jegyzője és a nevében eljáró személyek. Megsértették panaszosnak a tulajdonhoz, az egészséges környezethez való jogát, nem biztosították az érdekeit érintő ügyben jogorvoslathoz való jogát, mindezek által bekövetkezett a jogbiztonság sérelme is.
Az ügyben eljárók szinte valamennyi jogszabályt megsértették, amelyek ezen ügyfajtában előfordulhatnak. 

Fentiekben megállapítottak alapján ezért az 1993. évi LIX. törvény 20-21. §-a alapján az alábbi ajánlást teszem:

- Felkérem a XII. kerületi Önkormányzat jegyzőjét, hogy a fennmaradásra vonatkozó új első fokú eljárást haladéktalanul folytassa le. Szerezzen érvényt ennek kapcsán a vonatkozó jogszabályoknak. Gondoskodjon a jogerős határozat(ok) végrehajtásáról.

I/1. A jövőben döntéseiben és eljárásában a konkrét ügyre vonatkozó jogszabályok előírásai alapján járjon el, így különösen

  -építésügyi hatósági hatáskörében az előírt hatósági ellenőrzési, építés-felügyeleti   ellenőrzési kötelezettségének tegyen eleget,
     - a hozzá érkezett beadványokat az Áe. vonatkozó előírásai szerint bírálja el,
     - tartsa be a határidőket,
     - biztosítsa az ügyfelek megkülönböztetés nélküli kezelését eljárásaiban,
     - biztosítsa a jogorvoslat jogát, az iratbetekintés jogát mindazoknak, akiknek azt jogszabály  előírja, és akiknek jogaik érvényesítése érdekében ez szükséges,
     - az építési engedélyezési eljárásban, az építésrendészeti eljárásban vizsgálja 
        - a jogszabályok által előírtak - az építkezés, a használati mód - változás kihatását a környezetre, biztosítsa az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesülését,
    - a társasházi tulajdonosok jogait, a szomszédjogokban (is) megtestesülő tulajdonhoz való jogot éppúgy tartsa tiszteletben a társtulajdonosok és szomszédok érdekében, mint az építtetőében.

 2. Gondoskodjon róla, hogy a jegyzői hatósági hatáskört gyakorló személyek fentiek      figyelembevételével járjanak el.

   3. Vizsgálja ki ezen konkrét ügyben a mulasztásokat, a mulasztókkal szemben az Obtv. 24.   §- alapján fegyelmi eljárást folytasson le.

   4. Hatósági hatáskörben eljáró szervezetek és személyek vonatkozásában alakítson ki olyan ellenőrzési mechanizmust, amely megakadályozza hasonló ügyek előfordulásának a lehetőségét.

II/1. Felkérem a XII. kerület Polgármesterét, hogy vizsgálja meg a korábbi megbízott jegyző felelősségét az ügyben, és a vizsgálat eredményének függvényében az Obtv. 24. §-a alapján fegyelmi eljárást kezdeményezzen.

   2. Gondoskodjon róla, hogy a polgármesterhez címzett panaszokat érdemi válaszok és intézkedések kövessék.

III. Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy kísérje figyelemmel az általa elrendelt új eljárások tényleges lefolytatását. Felügyeleti jogkörében és felettes szervként járjon el az ilyen és hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében.

    Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, a XII. kerület Polgármesterét és Jegyzőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 21-22. §-ai alapján ajánlások tekintetében kialakított állásfoglalásukról az előírt határidőben értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 1999. január 29.

Dr. Polt Péter