OBH 8704/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

Az eljárás megindulása
Panaszos  1996. decemberében a panaszirodán előadott panaszában sérelmezte a Mezőkomáromi Polgármesteri Hivatal  csendháborítás miatt - ellene - indított eljárás elhúzódását, illetve a kiszabott bírságot.
Az ügyben az eljárást megindítottam. Levélben tájékoztatást kértem a mezőkomáromi jegyzőtől. A jegyző határidőben válaszolt és  megküldte az ügyben keletkezett iratok másolatát.

A megállapított tényállás
Panaszost csendháborítás szabálysértése miatt 9-2/96. számú 1996. szeptember 10-én kelt határozatával bírságolta a jegyző, tárgyalás mellőzésével. Panaszos sörözőt üzemeltet és szomszédai feljelentették, mivel 1996. augusztus 31-én zajos lakodalmi rendezvénynek adott helyet az üzletben. A határozat ellen panaszos kifogással élt, ezért az ügyét tárgyalta a szabálysértési hatóság és 9-6/1996. számú október 4-én kelt határozatával nem változtatott a kiszabott 10.000. Ft-os bírságon. Panaszos a határozat ellen fellebbezést nyújtott be. A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal 2600/1996. számú 1996. november 21-én kelt II. fokú határozatával az ügyben új eljárást rendelt el, és többek között hivatkozott a tényállástisztázási kötelezettségre, valamint a cselekmény súlyához igazodó bírságkiszabás során követendő eljárásra. Az I. fokú szabálysértési hatósági jogkört gyakorló jegyző több helyszíni ellenőrzést és jegyzőkönyvi meghallgatást végzett és az ügyet 1997. február 27-én kelt, 218/1997. számú tájékoztató levéllel zárta le, melyet panaszoson kívül a feljelentő szomszédok is megkaptak.

Az ügy jogszabályi háttere
17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
Csendháborítás
23. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, továbbá tömegközlekedési eszközön indokolatlanul olyan zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát zavarja, továbbá tiltott helyen zajkeltő tevékenységet folytat, tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható. 
1968. évi I. törvény a szabálysértésekről
A büntetés kiszabása
23. § (1) A büntetést – a jogszabályban megállapított keretek között – úgy kell kiszabni, hogy igazodjék a cselekmény súlyához és az elkövető személyi körülményeihez.
(2) Ha az elkövető ellen ugyanannál a szabálysértési hatóságnál több szabálysértési eljárás indult, valamennyi szabálysértést egy eljárásban kell elbírálni, és azok miatt egy büntetést kell megállapítani. Ebben az esetben az elbírált legsúlyosabb szabálysértésre megállapított büntetés felső határa szabható ki. 
43. § (1) Ha a feljelentés hiányos, a szabálysértési hatóság a kiegészítése iránt intézkedik, és beszerzi az egyéb szükséges adatokat.
(2) A szabálysértési hatóság – a tényállás tisztázása érdekében – az elkövetőt meghallgathatja, iratokat szerezhet be, illetőleg más szerveket adatok közlésére hívhat fel. Az elkövető személyes meghallgatása során – ha ez indokolt – nyomban áttérhet az ügy tárgyalására.
6/1990. (IV.5.) KeM. rendelet az üzletek működéséről 
4. § A szakigazgatási szerv az üzletben gyakorolt tevékenységet megtiltja, ha az ellenőrzés során megállapítja, hogy az üzlet, vagy az üzletben kereskedelmi tevékenységet folytatók a jogszabályban előírt követelményeknek nem felelnek meg és a szakigazgatási szerv, vagy a külön jogszabályokban megjelölt hatóság felszólítása ellenére a kereskedő e követelményeknek 30 napon belül, illetve a külön jogszabály felhatalmazása alapján megjelölt határidőn belül nem tesz eleget. 
9/A. § A 7–9. §-ban meghatározott tevékenységet folytató üzlet 22 óra után csak akkor tarthat nyitva, ha ez nem zavarja az üzlet környezetében lakók éjszakai nyugalmát.

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." A jogállamiság elvéből fakad a jogbiztonság követelménye, mely magában foglalja azt is, hogy a hatóságok kötelesek eljárásuk során a jogszabályokat betartani.
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése rögzíti, hogy:  "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."
A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző az új eljárás keretében ugyan vizsgálta  az üzlet nyitvatartását, de a jegyzőkönyvi meghallgatások ellenére, melyek azt bizonyították, hogy panaszos a nyitvatartási időt túllépte és ezzel mások nyugalmát zavarta, nem folytatott le ipar - kereskedelmi eljárást. A lefolytatott vizsgálatot nem határozattal zárta le, hanem csak tájékoztató levelet küldött az érintetteknek, ezzel  azok jogorvoslathoz való jogát csorbította. Az új eljárás indokolatlanul elhúzódott, a meghallgatások 1996. december 11-én megtörténtek, de a jegyző csak 1997. február 24-én kelt levelében tájékoztatta az érintetteket. Közben hatályba lépett a 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről, mely hatályon kívül helyezte a 6/1990. ( IV. 5.) KeM. rendeletet. A kormányrendelet 18. § (1) bekezdése kimondja, hogy a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitvatartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.
(2) Az üzlet éjszakai nyitvatartását korlátozó, illetve a kötelező zárvatartási időszakot elrendelő határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható. 
A jegyző amikor az új eljárást lefolytatta még hatályban volt a 6/1990. (IV. 5.) KeM. rendelet. Ennek alapján lehetősége lett volna arra, hogy ipar-kereskedelmi eljárást folytasson le, és határozatban döntsön az üzlet működéséről. A jegyző ezzel szemben addig várt az eljárás befejezésével, míg az új jogszabály hatályba lépett, melynek alapján akkor már nem tudott eljárni. A jegyző az elhúzódó eljárással és azzal, hogy a hatályos jogszabályt nem alkalmazta, megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét, és ezzel alkotmányos visszásságot okozott. Alkotmányos visszásságot okozott továbbá azzal is, hogy az eljárást nem határozattal zárta, ezzel megfosztotta az érintetteket a jogorvoslat lehetőségétől.

Ajánlás
Az alkotmányos visszásságok ellenére a konkrét ügy megoldására ajánlást tenni nem tudok, mivel a jogszabályi változások ezt nem teszik lehetővé. Ennek ellenére felhívom a jegyző figyelmét, hogy a jövőben a hatályos jogszabályok nyújtotta lehetőségeket az eljárása során jobban érvényesítse.

Budapest, 1997. június 11.

Dr. Polt Péter