OBH 8687/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat átmeneti segélyben nem részesítette, ezért megélhetését veszélyben érzi.
Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett Polgármesteri Hivatalt és tájékoztatást kértem panaszos ellátottságával kapcsolatban. 

Munkanélküliek jövedelempótló támogatása iránti kérelmét elutasították, mert a hiánypótlásra történő felszólításnak kétszer nem tett eleget. Az elsőfokú határozat ellen fellebbezést nem nyújtott be.  

Az önkormányzat válaszából kiderül, hogy panaszos egy ízben részesült átmeneti segélyben, másodszor kérelmét - arra hivatkozással, hogy lakóhelye nem a kerületben van - egy tájékoztató levélben elutasították.
Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti."
Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § (1) 

"A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak."
A vizsgálat megállapításai

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint, ha a közigazgatási szerv azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti. Panaszos esetében a Polgármesteri Hivatal nem tett eleget ennek a kötelezettségének.

Az Alkotmánybíróság egyik határozata (9/1992. AB hat.) szerint: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy "a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam”. Az Alkotmánynak ez az általános rendelkezése a köztársaság alapértékeit nyilvánítja ki: a függetlenséget, a demokráciát és a jogállamiságot...
A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is."

Ugyanakkor a jogállamiság követelményéből fakadó jogbiztonság, mint alkotmányos alapelv az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő hatósági határozat sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jogainak sérelmével jár.

Alkotmányos visszássághoz vezetett panaszos átmeneti segély iránti kérelme esetén az áttétel elmulasztása. A jogbiztonság sérelme ebben az esetben érdeksérelemmel is járt, hiszen panaszos - a kérelmének szabályos áttétele esetén - esetleg részesülhetett volna átmeneti segélyben és rövidebb ideig marad ellátatlanul. 
Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az érintett helyi önkormányzat tartsa be az Áe. által a kérelmek elintézésére előírt szabályokat. 

Budapest, 1997. október 17.

Dr. Polt Péter