OBH 8657/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatala Panaszirodáján benyújtott panaszában a Fővárosi Közigazgatási Hivatal - építési engedély iránti kérelme ügyében hozott - új eljárást elrendelő határozatát sérelmezte.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmány 2. § /1/ bekezdésben rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság, valamint a 13. § /1/ bekezdésében biztosított, a tulajdonhoz fűződő jog alkotmányos jogelve sérülésének lehetősége.

Eljárásom során tájékoztatást kértem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjétől.

Alkalmazott jogszabályok:		az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény

					az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló					12/1986. (XII. 29.) ÉVM. rendelet
					
					az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi
					IV. törvény

Érintett alkotmányos jogok:	Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demok-					ratikus jogállam.
					13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való 					jogot.

Megállapított tényállás:

Az első fokú építésügyi hatóság építési engedélyt adott panaszos részére a I/3388/1/1994. sz. határozatával - feltételekkel - családi ház bővítésére és tetőtér beépítésére. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal mint másodfokú építésügyi hatóság tényállás tisztázatlansága miatt az első fokú határozatot megsemmisítette és az első fokú hatóságot új eljárásra utasította.
Az első fokú hatóság új eljárása során a I/538/6/1995. sz. határozatával kiegészített I/538/5/1995. sz. határozatával ismételten megadta az építési engedélyt a tulajdonostársi hozzájárulás pótlása iránti perben kötött egyezség alapján, a II-III. ker. Bíróság által adott nyilatkozat figyelembevételével.
A társtulajdonosok ismételt fellebbezése alapján a másodfokú építésügyi hatóság ismét megsemmisítette az engedélyt megadó határozatot, megállapítva, hogy az első fokú döntés ellentmondó bírósági tájékoztatáson alapult. Ezt a döntést sérelmezte panaszos.

A vizsgálat megállapításai:

Az eljáró közigazgatási szervek a társtulajdonosok közötti polgári jogi vitája, valamint a bíróság ellentmondó nyilatkozatai alapján eltérő következtetéseket vontak le a rendelkezésre álló adatokból. Ezzel azonban nem okoztak alkotmányos visszásságot, a jogbizonytalanság nem róható a közigazgatási szervek terhére.
A tulajdonhoz fűződő jogelv alkotmányos sérülése sem volt megállapítható a hatóságok vonatkozásában, ezért a panaszt elutasítom.

Megállapítottam továbbá eljárásom során, hogy panaszos engedély nélküli építkezése miatti építésrendészeti eljárásban hozott közigazgatási döntéseket panaszos tulajdonostársa bíróság előtt megtámadta.

Tájékoztatom panaszost, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § /1/ bek. f.) pontja nem ad felhatalmazást az országgyűlési biztosnak bírósági eljárás, illetve döntés felülvizsgálatára.

Ugyanezen tilalom miatt nem vizsgálhattam a bíróság eltérően értelmezett nyilatkozatait sem.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter