OBH 8645/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Szigethalmi ingatlan tulajdonosa fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel az önkormányzat rendelete szerint, ha a vízfogyasztás nem ért el egy bizonyos mennyiséget, u.n. minimáldíjat szedtek az állampolgároktól. Ez a bevétel a szolgáltató vállalat nyereségét. képezte. A minimáldíj esetében a vízmű szolgáltatást nem végzett.
	Az eljárás a jogbiztonság és a tulajdonjog sérelmének alapos gyanúja miatt 1996. november 29.-én indult.

A megállapitott tényállás

	Az állampolgár sérelmének tisztázása érdekében megkerestem  a szigethalmi jegyzőt, aki mellékelte a hatályos önkormányzati normát. Nyilatkozata szerint korábban valóban létezett az un. minimáldíj, melyet akkor fizettetek az állampolgárokkal,  ha fogyasztásuk egy bizonyos összeget nem ért el.  A minimális fogyasztás el nem érésekor a fogyasztóknak  évente 1200,- Ft összeget kellett befizetniük. Ezt a rendelkezést a képviselőtestület 1996.-ban hatályon kívül helyezte.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról
Hatósági ármegállapítás
7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.
Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek
I. Legmagasabb ár
B) Szolgáltatások	 	 	 
Szolgáltatásszám (SZTJ)	   		 Megnevezés	          A hatósági ár 										megállapítója 
05511	 			Az önkormányzati tulajdonú 
			  víziközműből szolgáltatott ivóvíz
			 díja		                                            települési 										            önkormányzat – 										 fővárosban a Fővárosi 									 Önkormányzat – 										 képviselő-testülete
18111–1–2		Az önkormányzati 										tulajdonú víziközmű által biztosított         települési önkormányzat 
			szennyvízelvezetés,                     	 -fővárosban a Fővárosi
			szennyvíztisztítás és -kezelés   		 Önkormányzat képviselő        									 testülete
 05511		 Az állami tulajdonú víziközműből 
				szolgáltatott ivóvíz díja	 	 közlekedési, hírközlési 									 és vízügyi miniszter 
	 
18111–1–2	 	Az állami tulajdonú 
			víziközmű által biztosított 
			szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás
			és  -kezelés díja	                               közlekedési, hírközlési és 								          vízügyi miniszter
1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról
Víziközművekkel végzett közüzemi tevékenység
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

59/1991. (XI. 19.) AB határozat
Az Alkotmány 9. §-a rögzíti, hogy Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül. A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
Ezekből a rendelkezésekből következik, hogy a piacgazdaság plurálisan tagolt tulajdoni szerkezetű gazdaság, amely a különböző tulajdonformák egyenrangúságának, valamint a vállalkozás és verseny szabadságának alkotmányosan elismert elve alapján működik.

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.
Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik. Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése ezért a tulajdonvédelem körében az egyéb vagyoni jogok védelmét is biztosítja.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
2. § E rendelet alkalmazásában:
13. ivóvízmérő: a hálózatba beépített, az áramló víz mennyiségének mérésére szolgáló, az Országos Mérésügyi Hivatal által vizsgált és hitelesített eszköz (így például készülék, berendezés, műszer)
a) bekötési vízmérő: az ellátásba bekapcsolt ingatlanok vízhasználatának mérésére szolgáló, a bekötővezeték végpontjára telepített műszer,
b) törzshálózati vízmérő: közvetlenül a törzshálózati fogyasztási helyekre, többek között közkifolyókra, tűzcsapokra telepített vízmérő,
c) mellékvízmérő: a bekötővezeték végpontjára telepített bekötési vízmérő után beépített – a fogyasztó vagy a szolgáltató tulajdonát képező – vízmérő;
8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.

25/1996. (XII. 19.) KHVM rendelettel módosított
1/1995. (I. 31.) KHVM rendelet
az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg az állami tulajdonú közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjakról
1. § (1) Az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvíz (a továbbiakban: ivóvíz) és az állami tulajdonú közüzemi csatornamű (a továbbiakban: csatorna) szolgáltatásért – a 3. §-ában foglaltak kivételével – az 1. számú mellékletben megállapított díjat kell fizetni.
(2) Az 1. és 2. számú mellékletben megállapított díj az általános forgalmi adót nem tartalmazza.
(3) Az 1. számú mellékletben megállapított ivóvízdíj a 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 2. §-a (13) bekezdésének a) és c) pontjában meghatározott vízmérők alapján történő számlázás költségeit is tartalmazza.
(4) Nem kell díjat fizetni a közműhálózaton lévő tűzcsapról a tűzoltáshoz felhasznált vízért.
2. § Az 1. számú mellékletben megállapított díjat a szolgáltatónak a lakossági fogyasztók esetében olyan mértékben kell csökkentenie, amilyen mértékű támogatást a díj mérséklése céljából kap.

				Szigethalom Önkormányzat
					6/1996.( II. 20. ) Kt
					    RENDELETE

	   					 5. §
A díj fizetésének alapjául szolgáló ivóvízmennyiséget, vízmérő hiányában a 25/1996.( XII. 19. ) KHVM rendeletben megállapított átalány mennyiségek alapján kell meghatározni.
						 7. §

A szolgáltatás díjának összetevői
1.) A  vízmérővel mért, vagy átalány alapján kiszámolt ivóvízmennyiség díja
2.) A 6. § alapján számolt csatornadíj
3.) Az óraleolvasó és díjbeszedő díja
Nem tartoznak a szolgáltatás díjába a nem fogyasztóhelyen fizető fogyasztó, valamint az átutalási betétszámláról fizetők egyéb költségei.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.
(2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat alapján megállapítható, hogy  valóban olyan  ellenszolgáltatást  kért és fizettetett az önkormányzati vízmű, melyért szolgáltatást nem nyújtott. A képviselőtestület rendeltéből 1996.-ban törölte az u.n. minimál díj fogalmát és a szolgáltatásért járó ellenszolgáltatás elvén alapuló normát alkotott. A beadvány írásakor fennálló alkotmányos visszásságot időközben a képviselőtestület megszüntette.                                                                                                                                     	A rendelet  7. § 3.) pontja szerint az óraleolvasó és díjbeszedő költéségét is a fogyasztókkal térítteti meg. A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés a közüzemi tevékenység. Tehát közüzemi szolgáltatásba az óraleolvasás és díjbeszedés költségei nem tartoznak bele. Ugyancsak nem számíthatják fel a számla kiállításának költségeit. Ezeket ugyanis már beépítették a  közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés díjába. Hasonlóan nem szedhető készenléti díj, mert ezt is tartalmazza a közüzemi szolgáltatás ára.           	Az önkormányzatoknak az árak megállapításáról szóló törvény csak árhatósági jogkört biztosított, mely az ivóvízszolgáltatás és szennyvízelvezetés  maximált árának meghatározását jelenti. Az ár tartalmát azonban a vízgazdálkodásról szóló törvény 13. §-a alapján megalkotott 38/1995.(IV.5.) Kormányrendelet rögzíti. Az ivóvizszolgáltatással és a szennyvízelvetéssel kapcsolatos kormányrendelet kógens szabályokat rögzít a fogyasztók kötelezettségeivel kapcsolatosan. Ezért ezeken kívül nem lehet több terhet a szolgáltatást igénybevevőkre áthárítani. A kedvezőbb feltételek alkalmazását azonban a kormányrendelet megengedi.
	Mindezek alapján megállapítom, hogy a Szigethalom Önkormányzat 6/1996.    ( II. 20. ) Kt 7. § ( 3 ) bekezdése ellentétes a Magyar Polgári Törvénykönyv és  a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló rendelet elveivel.
	Az önkormányzati norma hibája sérti a jogbiztonságot és a tulajdonjogot, mely alkotmányos visszássághoz vezetett.

Ajánlás

	Felkérem  Szigethalom Polgármesterét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a  alapján a 13/1997. ( VII. 8. ) Kt rendeletének 7. § 3. ) pontjának hatályon kívül helyezése iránt intézkedjen.
	Felkérem Polgármester Urat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján 60 napon belül állásfoglalásáról, intézkedéséről szíveskedjen tájékoztatni.

Budapest, 1998. április

Gönczöl Katalin