OBH  8562/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy nehéz helyzete ellenére az önkormányzat nem részesítette anyagi támogatásban. 

Megállapított tényállás

Panaszos több alkalommal fordult az önkormányzathoz szociális ellátás iránti kérelemmel. A család rendszeres jövedelmét az özvegyi nyugdíj, a gyermekek után járó árvajáradék és a családi pótlék jelenti. A jövedelempótló támogatás és a rendszeres szociális segély iránti kérelmet az önkormányzat elutasította. Ez utóbbi határozat ellen panaszos fellebbezést nyújtott be, melynek eredményeképpen a határozatot a közigazgatási hivatal hatáskör elvonásra hivatkozva megsemmisítette.

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2) E törvény alapján a jogosultat gyermeknevelési támogatás illeti meg (a továbbiakban: normatív pénzbeli ellátás).
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén – a szociális alapellátás keretében – a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások)."

"32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet – ha e törvény másként nem rendelkezik – a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
(2) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait."

"37/A. § (1) A települési önkormányzat rendszeres szociális segélyt állapít meg annak a személynek, aki
a) a 18. életévét betöltötte, de aktív korú és munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, illetve vakok személyi járadékában részesül,
b)
c) aktív korú nem foglalkoztatott,
feltéve, hogy megélhetése más módon nem biztosított."

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

"9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
(2) Az önkormányzati feladatokat a képviselő-testület és szervei: a polgármester, a képviselő-testület bizottságai, a részönkormányzat testülete, a képviselő-testület hivatala látják el.
(3) A képviselő-testület egyes hatásköreit a polgármesterre, a bizottságaira, a részönkormányzat testületére, a helyi kisebbségi önkormányzat testületére, törvényben meghatározottak szerint társulására ruházhatja. E hatáskör gyakorlásához utasítást adhat, e hatáskört visszavonhatja. Az átruházott hatáskör tovább nem ruházható."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A szociális alapellátás körébe tartozó települési önkormányzati feladatok fontos részét képezi a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátási kötelezettség, melynek keretében a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat és átmeneti segélyt állapít meg az önkormányzat. 

Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg, a szociális igazgatás területén a képviselő-testület önkormányzati hatósági határozattal dönt a rendszeres szociális segély megállapításáról. A képviselő-testület ezt a hatáskörét a polgármesterre és a bizottságaira átruházhatja, de az átruházott hatáskör tovább nem ruházható. Az ügyben a települési jegyző járt el és ezzel képviselő-testületi hatáskört vont el. Panaszos fellebbezése nyomán a közigazgatási hivatal megsemmisítette az elutasító határozatot és ezzel a vizsgálat lefolytatásakor már orvosolta a jogszabálysértést. 

Panaszost és családját az önkormányzat 1996., illetve 1997. folyamán rendszeres gyermekvédelmi támogatásban, átmeneti segélyben, méltányosságból közgyógyellátási igazolványban, beiskolázási, iskolakezdési támogatásban és lakásfenntartási támogatásban részesítette.  

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg.... az Alkotmány a szociális biztonsághoz való jog alatt az állampolgárok megélhetéséhez szükséges ellátási jogosultságát nevesíti, amely nem az életszínvonal megőrzésére vonatkozó jogosultságot, hanem – összefüggésben az Alkotmány 17. §-ával – a szociális ellátásra vonatkozó állami kötelezettséget emeli alkotmányos tétellé."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. Az államnak az ellátások kialakításánál azonban figyelemmel kell lennie a nemzetgazdaság teherbíró képességére is. Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos visszássághoz önmagában az, hogy a kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben ez nem jelenti az ellátások egy minimális szint alá csökkenését. Panaszos esetén az iratokból megállapítható, hogy az önkormányzat lehetőségeihez képest támogatta a családot. 

A fentiekre tekintettel alkotmányos visszásság hiányában ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. május 27.

Dr. Polt Péter