OBH 8518/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
	Debreceni lakós fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában sérelmezte, hogy a Debreceni Vizmű Részvénytársaság a társasházi közösség tagjainak tartozását egyetemleges felelősség címén a közös képviselőtől kivánja behajtani. Még abban az esetben is, ha a közös képviselő a társasházból elköltözött és arról írásban tájékoztatta a Vizműt.
	A vizsgálat a jogbiztonság sérelmének gyanúja miatta 1996. november 25.-én indult.

A megállapított tényállás
	A beadvány tartalmával kapcsolatosan tájékoztatást kértem a Debreceni Vizmű Részvénytársaságtól. A megkeresésemkor hatályos  társasházakról szóló  1977. évi 11. törvényerejű rendelet  is csak közös képviseleti jogkört biztosított a közös képviselőknek.
 	A Vízmű válaszlevelében  a Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégium tanácselnöki értekezletének 4/1979. számú állásfoglalására hivatkozva úgy nyilatkozott, hogy a közös képviselő önálló pervitellel rendelkezik. A közüzemi tartozásokért tulajdoni hányaduk arányában felelnek a társasház tagjai, azaz a kötelezés részarányos marasztalásnak minősül, ha  a peren kívüli eljárás perré alakul közösség valamennyi tagjának perbe állítása szükséges. Nyilatkozatuk szerint minden alkalommal ennek megfelelően járnak el.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

Több jogosult vagy több kötelezett a szerződésben
334. § (1) Ha többen tartoznak egy szolgáltatással, illetőleg egy szolgáltatást többen követelhetnek, és e szolgáltatás osztható, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában minden kötelezettől csak a ráeső részt lehet követelni, és minden jogosult csak az őt megillető részt követelheti. A kötelezettek, illetőleg a jogosultak részaránya kétség esetében egyenlő.
(2) Ha a szolgáltatás nem osztható, a teljesítés bármelyik kötelezettől vagy valamennyiüktől követelhető (a kötelezettek egyetemlegessége).
(3) Ha többen jogosultak nem osztható szolgáltatást követelni, valamennyiük kezéhez kell teljesíteni (a jogosultak együttessége). A jogosultak bármelyike követelheti a szolgáltatásnak bírósági letétbe helyezését valamennyiük javára.
2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

1977. évi 11. törvényerejű rendelet
a társasházról

18. § (1) A közös képviselő, illetőleg az intézőbizottság elnöke képviseli a társasházközösséget harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok, hatóságok és más szervek előtt.
(2) A közös képviselő, illetőleg az intézőbizottság elnöke – a társasházközösség ügyeiben eljárva – a tulajdonostársak nevében jogokat szerezhet, és kötelezettségeket vállalhat.
19. § A közös képviselő, illetőleg az intézőbizottság elnöke képviseli a társasházközösséget az alapító okiratban, valamint a közgyűlés határozatában meghatározott kötelezettségét nem teljesítő tulajdonostárs ellen indított bírósági eljárásban, továbbá akkor is, ha valamelyik tulajdonostárs a közgyűlési határozat érvénytelenségének megállapítása iránt indított pert.

38/1995/IV.5./Korm.rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.
(3) A fogyasztó a számla kézhezvételétől számított 15 napon belül kifogással élhet a szolgáltatónál, amelynek a számla kiegyenlítésére vonatkozó kötelezettségre nincsen halasztó hatálya.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam

A vizsgálat megállapításai

	A beadványban foglaltak ellentmondást tükröznek a Debreceni Vízművek Részvénytársaság nyilatkozatával. A Vizmű  vezérigazgatója feltehetően nem kellően informált, hiszen a konkrét ügyben a tartozás rendezéséig, az írásban megküldött tájékoztatása ellenére sem engedték az ügyfélszolgálati irodájában a  közös képviselőt a szerződésből kilépni. A megküldött Közüzemi szerződés 9. pontja szerint a fogyasztó személyében beállott változást a változás bekövetkezésekor az esetleges díjhátralék egyidejű befizetésével a Szolgáltatónak írásban a mérőállás egyidejű jelzése mellett írásban kell jelenteni. Jelen esetben a közös képviselő személyében állott be változás, aki nem felel anyagilag a tulajdonostársak tartozásáért. Azaz nem követelhető a hátralék megtérítése az egyetemleges felelősség alapján a közös képviselőtől. A szerződés 9. pontja, tehát nincs  összhangban az 1977.évi 11. törvényerejű rendelettel,  valamint a Magyar Polgári Törvénykönyv 334 § -ával.
	 A válaszuk tartalmára figyelemmel érthetetlen, hogy az ügyfélszolgálati irodában miért nem fogadták az elidegenített  ingatlanát jóval korábban jelző volt közös képviselő szerződésből történő kilépését.
	Az OBH- 4751/96., az OBH-6314/97. és az OBH-6314/97. számú jelentésekben már  az országgyűlési biztos és általános helyettese leszögezte, hogy a társasházi közösségek tartozásánál nem érvényesíthető az egyetemleges felelősség. A közös képviselő a jogalanyisággal nem rendelkező társasházi közösségeknek jogot és kötelezettséget szerez, de mint ahogy a Legfelsőbb Bíróság is megállapította a kötelezettség a tulajdoni hányaduk arányában osztódik. A közös képviselő csak képviseli a jogügyletekben a társasházat, de nem felel az egyének  tartozásaiért. Ugyancsak nem felel a tulajdonostárs sem a társtulajdonos közüzemi hátralékáért. Mindezt egyértelműen rögzítette már  az 1998. március 1.-én hatályba lépő  társasházakról szóló 1997. évi  CLVII. törvény 3. § (3)  bekezdése ahol már a társasházi közösség a 3 § (1) bekezdése alapján mint jogalany szerzi a jogokat és a kötelezettségeket a társasházi közösség tagjainak tulajdoni hányadának  arányában. 
	Mivel a jogalkotás az egyetemlegesség kérdését rendezte, a feltárt alkotmányos visszássággal kapcsolatosan ajánlást nem teszek. Figyelemmel azonban az 1998. március 1.-én  hatályba lépő törvényre, különös tekintettel a társasházak  jogalanyiságára, valamint arra, hogy a jogokat és kötelezettségeket a lakóközösség tagjainak tulajdonhányada alapján szerzik, az elkövetkezendő időszakban a fennálló közüzemi  szerződéseket módosítani kell, hogy alkotmányos visszásság a jövőben ne keletkezzen.

Ajánlás

	Felkérem a Debreceni Vízművek Részvénytársaság Vezérigazgatóját az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján, hogy intézkedjen a közüzemi szerződéseinek módosításáról a jelenleg hatályos társasházi törvény szerint.
	Kérem, hogy állásfoglalásáról, intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § ( 2 ) bekezdése alapján 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest 1998. február				

Gönczöl Katalin