OBH 8470/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Sz. L. (panaszos) győri lakos panasszal fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában sérelmezte, hogy a Vaszari Hunyadi Tsz. (Tsz.)  őt mint örököst nem részesítette vagyonnevesítésben, továbbá, hogy a Tsz. mellett működő földkiadó bizottság (Bizottság) - megszűnéséig - aranykoronában részarányként nyilvántartott földjét részére a földkiadási eljárás során nem adta ki. 

Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján - a 2-es tényálláspontban rögzített és panaszolt ügyben -  az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság alkotmányos elvének megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Az ügy tisztázása érdekében megkerestem az FM Veszprém Megyei Földművelésügyi Hivatalát (Hivatal). 

Megállapított tényállás

Panaszos sérelmezte, hogy a Tsz. vagyonnevesítésben nem részesítette. A becsatolt iratok szerint panaszos édesanyja özv. Sz. J.-né 1992. március 16-án keltezett és a Tsz. közgyűléséhez intézett levelében kérte elhunyt férje után vagyonnevesítésben való részesítését. Panaszos vagyonnevesítés iránti kérelmet a törvényes határidőben nem terjesztett a Tsz. közgyűlése elé. A törvényes határidő leteltét követően panaszos - vagyonnevesítés iránt előterjesztett - kérelmét a Tsz. elutasította. 

Az iratokból megállapítható, hogy panaszos édesapjától örökölt - 36,33 aranykorona értékű - részaránytulajdonnal rendelkezik. A Hivatal tájékoztatása szerint panaszos törvényes határidőben beadott földkiadási kérelmét a Bizottság - 1996. december 31. napján történt megszűnéséig - nem bírálta el. Panaszos különösen sérelmezi, hogy az általa kért erdőt nem adták ki részére. 

Panaszos földkiadási ügyében az országgyűlési biztos általános helyettese 1997. március 24-én, majd az országgyűlési biztos 1997. november 14-én írásban megkereste a Hivatalt tájékoztatás céljából. Az említett írásos megkeresésekre a Hivatal nem válaszolt. Az országgyűlési biztos által indított vizsgálat során - rövid úton történt megkeresésre - a Hivatal 1997. II. 18. napján azt a választ adta, hogy panaszos földkiadási eljárását még nem fejezte be, megítélése szerint annak befejezése két héten belül lesz várható. 

A jogszabályi háttér, a vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jog

Az 1992. évi II. törvény (Ámt.) 6. § (1) bekezdésének b) pontja szerint vagyonnevesítésben kell részesíteni azt a személyt, aki e törvény hatályba lépését megelőzően legalább 5 évig tagja volt a szövetkezetnek, illetőleg e volt tag örökösét. A (2) bekezdés szerint az örökösök a vagyonnevesítésre vonatkozó igényüket e törvény hatályba lépését követően 60 napon belül jelenthetik be. E határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. A (3) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az örökösnek a bejelentéssel egyidejűleg az öröklésre való jogosultságát igazolni kell. 

A vizsgálat megállapította, hogy panaszos, mivel a törvényben írt határidőben vagyonnevesítés iránti kérelmet elő nem terjesztett, ezzel elvesztette azt a jogát, hogy a Tsz. Őt vagyonnevesítésben részesítse. Ezért a Tsz. panaszost vagyonnevesítésben nem részesítette.  S mivel ez utóbbi döntést  termelőszövetkezet hozta, mely hatóságnak nem tekinthető, ezért az ügyben az 1993. évi LIX. törvény szerint az országgyűlési biztos hatáskör hiányában nem járhat el. Az irányadó tényállás alapján a panaszolt vagyonnevesítésre vonatkozó beadványt hatáskör hiányában el kellett utasítanom. 

A panaszolt földkiadási eljárásra a következő jogszabályok rendelkezései az irányadók:

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy: A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.

A (6) bekezdés rögzíti, hogy: Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik. 

A (7) bekezdés előírja, hogy:  E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki. 

A (8) bekezdés rendelkezései szerint: A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi. 

Az Áe. 4. § (1) bekezdése szerint: A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja.

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy: Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése szerint: Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz.

A (2) bekezdés úgy szól, hogy: A Hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el.

A (3) bekezdés kimondja: A Bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az Hivatalhoz. 

Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - a Hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapít meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a állapítja meg.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése szerint az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. A (3) bekezdés úgy rendelkezik, hogy: Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. A (8) bekezdése pedig rögzíti, hogy: A felkért személyek kötelesek az országgyűlési biztos által megkívánt vizsgálatot elvégezni (elvégeztetni) és azok eredményéről az országgyűlési biztost tizenöt napon belül tájékoztatni.

A Magyar Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le:  

Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt – még a kérelemre indult eljárásokban sem – az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát – a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán – kikényszeríthesse. 
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények – kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai – csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás – adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama – előre kiszámítható legyen. 
Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. 

Az államigazgatási eljárási törvény szerint az érdemi határozat meghozatalára nyitva álló határidő 30 nap. Az 1993. évi LIX. törvény az országgyűlési biztos tájékoztatására pedig 15 napot állapít meg. 

A vizsgálat megállapította, hogy a Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott határozatot, az országgyűlési biztos, illetve az országgyűlési biztos általános helyettesének felkérésére nem intézkedett, az intézkedés elmaradásáról 15 napon belül tájékoztatást nem adott. Megsértve ezzel a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. A Hivatal ezzel alkotmányos visszásságot idézett elő. 

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő ajánlást teszem: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással felkérem Hivatalvezető urat, panaszos földkiadási ügyében az elsőfokú eljárás haladéktalan lefolytatására, ingatlan nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalára, s arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, illetve az FM Veszprém Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam.                             

Budapest, 1998. február 18.

Gönczöl Katalin