OBH 8468/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordultak, sérelmezve, hogy az önkormányzattól nem az 1996-ban irányadó szabályozás szerint kaptak támogatást a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz.
A vizsgálatot 1996. december 11-én megindítottam, majd az ügyben tájékoztatást kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

Panaszosok kérelemmel fordultak az önkormányzathoz fűtési költségeik támogatása céljából, melyet átmeneti segély megállapítása címen bíráltak el, részükre pedig 15 ezer forint segélyt állapítottak meg. Mind az első fokú, mind a másodfokú határozat meghozatalának időpontjában már hatályban volt a 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybejelentésének jogosultsági feltételeiről.
A határozatokban az ebben foglalt rendelkezéseket nem vették figyelembe, holott a panaszosok kérelme szerint a 3 fős háztartás esetén, 41-60 m2  közötti alapterületű lakás estén a támogatás 36.000 forint. A határozatok indokolási részében hiányzik a hatályos jogszabályra való utalás.

Az ügy jogszabályi háttere

4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről. - 1.sz. melléklet.
Háztartásonként egy fűtési szezonra az alábbi hozzájárulás vehető figyelembe:
Például 1 fős háztartás, alapterülettől függetlenül 30.000 forint.

A vizsgálat megállapításai

Panaszosok ügyében az önkormányzat a benyújtott kérelmükre 15 ezer forint fűtési támogatást nyújtott, mely nem  felel meg az előbb idézett együttes rendelet mellékletében rögzített táblázat szerinti mértéknek, mivel ott 3 fős háztartás estén, 41-60 m2  közötti alapterületű lakás esetén 36 ezer forint a hozzájárulás mértéke.
Nem fogadható el az önkormányzat azon álláspontja, hogy a fűtési támogatás kérelmet átmeneti segély iránti kérelemként bírálták el, mivel a kérelem tartalma rámutat, hogy fűtési támogatást kérnek panaszosok, ezen felül 1996. II. 16-tól, illetve a kihirdetést követő 3. naptól rászorultságtól függetlenül került szabályozásra a HTO fűtéshez és más fűtési módra való átálláshoz szükséges hozzájárulások mértéke azon számítások alapján, amelyen adatszolgáltatást az önkormányzatok nyújtottak. Természetesen ez nem fedi a teljes költséget, mert ahogy a jogszabály több helyen is rögzíti, ez csak egy hozzájárulás. Helytelen azonban az a gyakorlat, ha a rendeletben meghatározottaktól lefelé tért el, illetve a szociális rászorultságtól függően folyósította a támogatást az önkormányzat.
1997-től a fűtési hozzájárulás egyértelműen beintegrálódott a szociális törvénye, a lakásfenntartási támogatás is itt került szabályozásra, s most már a rászorultsági elv alapján, különös figyelemmel arra, hogy az 1997-es költségvetési törvény a helyi önkormányzatok szociális feladatai között említi meg a HTO és a fűtési átállás hozzájárulást normatív állami hozzájárulás jogcímen.
A vizsgálat azt is megállapította, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 43.§ (1) bek. b/ pontjában előírt alakszerűségnek sem felel meg a IX. 3083/1996. számú határozat, mivel nincs utalás a bírósági felülvizsgálat lehetőségére, tehát az erre vonatkozó tájékoztatás elmaradt.

Az érintett alkotmányos jog

Az alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy „A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.” A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Az alkotmány 77.§ (2) bekezdése kimondja, hogy „Az alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.”
Panaszosok joggal várhatták, hogy az önkormányzat a 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben előírtak szerint jár el, kérelmükre pedig az ott meghatározott támogatási összeget folyósítja. Azzal, hogy az önkormányzat nem a jogszabály előírása szerint járt el panaszos estében, az alkotmányos szabály be nem tartása sértette az alkotmány jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Budapest főváros II. ker. Önkormányzata a vizsgálati jelentés kísérő levelében jelzett panaszosok esetében az 1996-os évre vonatkozóan döntését módosítsa, melynek alapján a tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatás a 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendeletben jelzettek szerint kerüljön megállapításra, figyelemmel a háztartásban élők számára és a lakás alapterületének nagyságára.
Kérem az önkormányzat képviseletében polgármester urat, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedésekről az 1993. évi LIX. törvény 21.§ (2) bekezdésében meghatározott 30 napos határidőn belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997. március 13.

Gönczöl Katalin