OBH 8417/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása:

Cs. L.-né azzal a panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy a települési önkormányzat Szociális Osztályánál benyújtott lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét elutasították. Panaszos a határozat ellen 1996. július 22-én fellebbezést nyújtott be, melyre azonban panaszának benyújtásáig nem kapott választ.

A megállapított tényállás:

Panaszos lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét a települési önkormányzat Szociális- és Gyámügyi Osztálya első fokon elutasította. Panaszos fellebbezésének elbírálása után a másodfokon eljáró képviselőtestület (SZB 1869/96 sz. határozatában) az első fokú határozatot megsemmisítette és a  Szociális Osztályt új eljárás lefolytatására utasította. Az ismételten lefolytatott eljárás eredményeképpen a Szociális Osztály III.-9102/2/1996 sz. határozatában panaszosnak az 1996. évre, visszamenőlegesen 28.800 Ft lakásfenntartási támogatást állapított meg.

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. :

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

2. A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv. :

38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
(4) Költségeken
a) a (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztőrészletét, a fűtés díját, illetve költségét, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékig a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás költségeit, továbbá, ha az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, a lakáskarbantartás költségeit,
b) a (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a lakás fűtéséhez felhasznált hőenergia fűtési szezonban felmerülő – az önkormányzat rendeletében elismert – költségének, díjának 1/6-át
kell érteni.

3. Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi. IV. tv. :

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.
(3) Az érdemi döntést megelőző határozat és a szakhatóság állásfoglalása csak az érdemi határozat elleni fellebbezésben támadható meg, kivéve ha a külön fellebbezést jogszabály megengedi. Bírságot kiszabó határozat ellen fellebbezésnek van helye.
(4) A fellebbezésre jogosult a fellebbezési határidőn belül a fellebbezésről lemondhat.

65. § (1) A fellebbezést annál a közigazgatási szervnél kell előterjeszteni, amely a megtámadott határozatot hozta. A fellebbezésben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
(2) A fellebbezést az ügy összes iratával a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve ha a közigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti.

66. § (1) A fellebbezésről a felettes közigazgatási szerv határoz.
(2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellett az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jogok:

Az Alkotmány 2.§-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A jogállamiság elvének szerves része a jogbiztonság, mely a jogalkalmazóval szemben többek között az eljárási normák betartásának követelményét támasztja. Csak a normák alapján és az eljárási garanciák biztosítása mellett lefolytatott eljárás esetében beszélhetünk alkotmányos jogszolgáltatásról.

Fenti ügyben a XIII. kerületi önkormányzat képviselőtestülete másodfokú eljárásban, a rendes jogorvoslat keretein belül, orvosolta a Szociális- és Gyámügyi Osztály által elkövetett hibát. A fellebbezés elbírálásának elhúzódása annak következménye, hogy a kerületi önkormányzat képviselő testülete az önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 12. §-ában meghatározottak szerint két havonta ülésezik, és az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 15. §(2) bekezdése szerint, ha  a képviselőtestület az egyedi államigazgatási ügyben 30 napon belül nem tud döntést hozni, akkor legkésőbb a soronkövetkező testületi ülésen kell határozni. Ezt a képviselőtestület 1996. októberében meg is tette. A Szociális Osztály által  lefolytatott új eljárásban panaszos javára megállapították a lakásfenntartási támogatást. A közigazgatási szervek által lefolytatott eljárás vizsgálata során alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért  az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 1997. december 17.

Dr. Polt Péter