OBH 8415/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Ágoston Zsuzsa

Az eljárás megindulása

Gondnoksági ügyben kereste meg az állampolgári jogok országgyűlési biztosát a Káposztásmegyeri Fogodzó Szociális Alapítvány. Kliensük ügyében segítséget kérnek, mivel a részére kirendelt hivatásos  gondnok évek óta nem teszi meg a szükséges intézkedéseket, a gondnokolt teljesen ellátatlan. 

Megállapított tényállás

1993 november 16-án az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézettől érkezett szakvélemény alapján gondnokság alá helyezés iránti eljárás indult a gyámhatóságon. A szakvélemény  szerint ideiglenes gondnok kirendelése vált szükségessé. 1993 december 14-én kelt határozatával hivatásos gondnokot rendelt a gyámhatóság, majd a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság ítélete alapján azt a személyt, aki az ideiglenes gondnoki tisztséget ellátta gondnokul rendelte. A gondnokrendelő határozat 1995 november 7-én kelt.
A gyámhatóság által megküldött iratokból az derül ki, hogy az ideiglenes gondnoki tisztséget ellátó hivatásos gondnok ,a gondnokolt betegsége miatt a kapcsolatot nem tudta vele felvenni. Gondnokként történő kirendelését követő három év eltelte után -1996 december 8-án kelt jelentése szerint - benyújtotta a nyugdíj megállapítása iránti  kérelmet. A kérelem benyújtásának előzménye az lehetett, hogy a gondnokoltat támogató szociális alapítvány novemberben szerzett arról tudomást, hogy az ellátás megállapítását korábban nem kérte senki.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV törvény a Polgári törvénykönyvről (továbbiakban Ptk.) valamint az 1960. évi 11. tvr. (továbbiakban Ptké.)

Ptk. 16. § (1) Cselekvőképtelen az is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt – állandó jelleggel teljesen hiányzik.
Ptké. 11. § (1) A bíróság által gondnokság alá helyezett személy részére gondnokot a gyámhatóság rendel ki.
(2) Gondnokká elsősorban a gondnokság alá helyezettel együttélő házastársat kell kirendelni. Ha ilyen házastárs nincs, vagy a házastárs kirendelése veszélyeztetné a gondnokság alatt álló érdekeit, a gyámhatóság gondnokul olyan személyt rendel ki, aki a gondnokság ellátására az összes körülmények figyelembevételével alkalmasnak mutatkozik. A gondnok kirendelésénél a gondnokság ellátására alkalmas szülőket, egyéb rokonokat és más hozzátartozókat előnyben kell részesíteni.
Ptké. 44. § (1) A gyámhatóság annak a nagykorú személynek a részére, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége állandó jelleggel hiányzik, szükség esetén ideiglenes gondnokot rendel. Az ideiglenes gondnokrendelés hatálya a gondnokság alá helyezéssel, legkésőbb azonban a kirendeléstől számított egy év elteltével megszűnik.
(2) Az ideiglenes gondnok jogköre a személyi ügyek intézésére és a vagyon felügyeletére terjed ki; a gyámhatóság előzetes hozzájárulásával azonban minden olyan intézkedést megtehet, amivel a gondnokolt személyt károsodástól óvja meg.
Ptké. 12. § (1) A gondnokságra – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – a gyámság szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(2) A gondnok a gondnokság alá helyezett személyéről csak annyiban köteles gondoskodni, amennyiben ez a gondnokság alá helyezés okául szolgáló körülményekre tekintettel szükséges. 

12/1987. (XI. 26.) MM rendelet a gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról

54. § (1) A gyámhatóság legkésőbb az ideiglenes gondnok kirendelését követő három hónap elteltével köteles a gondnokság alá helyezés iránti pert megindítani feltéve, hogy a perindításra egyébként jogosultak még nem nyújtottak be keresetlevelet (Ptké. 8. §).

1952.évi IV.törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (továbbiakban Csjt. ) 

103. § (1) A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak.
107. § A gyámhatóság a gyámot tisztségétől felmenti, ha a gyám alkalmatlan, a gyám fontos okból felmentését kéri vagy utólag keletkezik olyan akadály, amely miatt gyámságot nem viselhet.

Érintett alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmánya, az 1949.évi XX. törvény

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A vizsgálat megállapítása

A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy a hivatásos gondnok feladatát nem teljesítette. A gyámhatóság  eljárása során jogszabálysértést követett el azzal, hogy az ideiglenes gondnok több mint egy évig töltötte be tisztségét. A gondnokság alá helyezés iránti keresetet 1994 május 17-én nyújtotta a jegyző, majd 1995 junius 14-én vagyonkezelő eseti gondnokot rendelt, tekintettel arra, hogy  az ideiglenes gondnokrendelés legkésőbb a kirendeléstől számított egy éven belül megszünik. (Az egy év  1994 december 14-én telt le.) A kirendelt gondnoknak a gyámhatóság általi felügyelete, irányítása nem müködött, hiszen értelmetlen lenne az ideiglenes gondnok kirendelése, ha 3 éven keresztül csupán arról tud számot adni, hogy gondnokoltjával nem tudja felvenni a kapcsolatot és ezt a gyámhatóság tudomásul veszi. Az ideiglenes gondnoknak éppen az a feladata, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képességével nem rendelkező, esetleg összeférhetetlen gondnokolt érdekében eljárjon.
A gyámhatóságtól kapott tájékoztatás szerint Voján Margit munkaképességcsökkenése 100% II.csop.rokkant," nyugdíját azért nem tudják megállapítani, mert a szükséges iratok nem állnak rendelkezésre". Ezeknek az iratoknak a beszerzése lett volna a gondnok feladata, a gondnokolt hivatalos ügyeinek intézése, amihez esetenként a gyámhatóság segítségét is kérhette volna. Az is érthetetlen, hogy  kétévi tétlenség után a gyámhatóság nem csak elfogadja az ideglenes gondnok jelentéseit, hanem 1995 november 7-én kelt határozatával  őt rendeli ki gondnokként.
1996 november 19-én fordult  kliense ügyében a Káposztásmegyeri Fogodzó Szociális Alapítvány az állampolgári jogok biztosához. A gyámhatóságtól megkért iratok között a gondnoki tisztséget akkor már három éve ellátó hivatásos gondnok 1996 december 8 -i dátummal ellátott, 1997 január 2-án iktatott jelentése szerint  a nyugdíjazási kérelmet elindította de "nem tud szolgálni" a nyugdíjazáshoz szükséges adatokkal. Ugyanebben a jelentésben a gondnok arról is beszámol, hogy három havonta szokta keresni gondnokoltját, az albérlők házában, de még egy ízben sem találta otthon. A gondnok jelentéseiből nem derül ki, hogy bármilyen érdemi intézkedést, vagy arra utaló kisérletet tett volna gondnokoltja érdekében. Az ideiglenes gondnokot  a Ptké.44. § (1) bekezdése alapján szükség esetén rendeli ki a gyámhatóság és a gondnokság alá helyezett személyről a gondnokság alá helyezés okául szolgáló körülményre tekintettel köteles a gondnok gondoskodni.
Voján Margit részére azért kellett  ideiglenes gondnokot rendelni mert ügyei viteléhez szükséges belátási képessége  hiányában létfenntartása is veszélyben volt, így többek között  nyugdíja megállapítását is képtelen volt kezdeményezni. Annak ellenére, hogy Voján Margittal betegsége miatt nehéz kapcsolatot teremteni, ez sem a gondnok, sem a gyámhatóság részéről - mely elfogadta a gondnok jelentéseit - nem mentség. A gondnokság intézményének éppen az a célja, hogy a cselekvőképtelen, vagy korlátozottan cselekvőképes személyt olyan helyzetbe hozza, hogy jogai érvényesüljenek. Abban az esetben, ha a gondnok nem tud kapcsolatot teremteni gondnokoltjával, akkor segítséget vehet igénybe: családsegítő ideggondozó, stb.munkatársait. Ebben az esetben úgy tűnik éppen a gondnokolt találta meg azt a szervezetet (a Káposztásmegyeri Fogodzó Szociális Alapítványt ), mely valóban igyekezett segíteni és két hónap alatt elérte azt, hogy a gondnokolt ügyében "megmozdult" a gondnok és a gyámhatóság. A gyámhatóság tájékoztatása szerint a hivatásos gondnoknak  30 gondnokoltja van, feladatát igyekszik ellátni, de ennél többet nem várhatnak el tőle, több alkalommal intézte  Voján Margit segélyezését, a tőle telhetőt megtette.

A rendelkezésemre álló iratokból, a kapott tájékoztatásból arra a megállapításra jutottam, hogy az ügyben több alkotmányos visszásságot okozott a gyámhatóság és a gondnok.
Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében megfogalmazott joállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, az egyes jogintézmények  kiszámíthatóságát. A jogbiztonság szempontjából alapvetőek az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az eljárási és anyagi  normákat betartják.A gyámhatóság több esetben az eljárási normák betartásával azt a látszatot keltette, hogy eljárása jogszerű, de intézkedései formálisak voltak, eredménytelenek.. Az a jogszabályi rendelkezés miszerint az ideiglenes gondnokrendelés hatálya a gondnokság alá helyezéssel, illetőleg legkésőbb a kirendeléstől számított egy éven belül lejár,  a jogbiztonságot célozza, így kerülhető el az, hogy bírói ítélet nélkül ,évekig egy gyámhatósági intézkedés alapján "gondnokolt " legyen egy állampolgár.A perindításra vonatkozó jogszabályi kötelezésnek is ez a célja (az ideiglenes gondnok kirendelését követő három hónap elteltével köteles a gyámhatóság a gondnokság alá helyezés iránti pert megindítani...). Az ideiglenes gondnokrendelés hatálya 1994 decemberben járt le, fél évvel később a teljesen vagyontalan gondnokolt részére vagyonkezelő eseti gondnokot rendelt a gyámhatóság.Ez a döntés egyfelől elkésett volt, másrészt még mindig nem érte el célját, azaz a gondnokot nem kötelezte a cselekvőképtelen személy érdekében szükséges intézkedések megtételére.
A szociális biztonsághoz való jognak - magában az Alkotmányban kiemelt - tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és  önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. A cselekvőképtelen személy részére ennek az alkotmányos jognak a biztosításához tevékeny szerepe van a gondnoknak és a gyámhatóságnak.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése és 24. § alapján
Felkérem Budapest Főváros XV. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Jegyzőjét :  1.) A bíróság által cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezett állampolgárokról, valamint azokról, akik részére a jogszabály ideiglenes gondnok rendelését írja elő,  gondnokaik útján valóban gondoskodjon. Kötelezze a gondnokokat arra, hogy a gondnokoltak részére azoknak az ellátásoknak igénybevételéhez, melyekre jogosultak tegyék meg a szükséges intézkedéseket (rendszeres szociális segély, rokkantsági - vagy öregségi nyugdíj, házi szociális ellátás, gondozás, stb.)
2.) A Csjt.103.§ (1) bekezdésében foglaltak szerint gyakorolja a gondnokok rendszeres felügyeletét és irányítását.
3.) Ideiglenes gondnok kirendelése esetén a jogszabályban előírt határidőn belül a gondnokság alá helyezés iránti pert indítsa meg.
4.) Az ideiglenes gondnokrendelés hatályának lejártakor azonnal intézkedjen a cselekvőképtelen személy törvényes képviseletéről.
5.) Vizsgálja meg a hivatásos gondnok alkalmasságát, leterheltségét, annak a lehetőségét, hogy  ha nem tud együttmüködni gondnokoltjával, akkor szociális munkás, gondozó, esetleg orvos közremüködését vegye igénybe. A vizsgálat eredményétől függően indokolt esetben a gondnok felmentése iránt intézkedjen.
6.) Felkérem Budapest Főváros XV. kerületének polgármestere útján Budapest Főváros XV. Kerületének Képviselő - testületét , mint a jegyző feletti munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult  szervet arra, hogy a mulasztásokért felelős jegyző felelősségrevonását kezdeményezze.

Felkérem Budapest Főváros XV. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (2) bekezdése értelmében az ajánlásokkal kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztasson.
Felkérem Budapest Főváros XV. kerületének Képviselő - testületét arra, hogy a jegyző felelősségrevonására irányuló eljárással kapcsolatos álláspontjáról hatvan napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követően harminc napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1997. október 1

Gönczöl Katalin