OBH 8303/1996., OBH 8462/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása:

	Szeged-Nagyfa BV. Intézetben idegenrendészeti őrizetét alatt álló horvát állampolgár (a továbbiakban: panaszos) két alkalommal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszos beadványaiban előadta, hogy egy másik - nyitottabb - intézményben szeretne elhelyezést nyerni, továbbá kérte, hogy az országgyűlési biztos  segítse őt abban, hogy cipőt, illetve ruhaneműt szerezzen.

A megállapított tényállás:

	Panaszost a Győri Határőr Igazgatóság Idegenrendészeti Osztálya 1996. július 25-én idegenrendészeti őrizet alá helyezte, amelynek végrehajtása során előbb a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság fogdájában, majd Szeged-Nagyfa Bv. Intézetben került elhelyezésre. Az idegenrendészeti őrizet időtartamát előbb a Győri Városi Bíróság, majd a Szegedi Városi Bíróság több alkalommal is meghosszabbította. Panaszos idegenrendészeti őrizete 1997. szeptember 6-án megszünt, ekkor átszállították a  kötelező tartózkodási helyeként kijelölt Győri Határőr Igazgatóság Közösségi Szállására.

A vizsgált alkotmányos jogok:

- A jogállam és az ebből eredő jogbiztonsághoz való jog /Alkotmány 2. § (1) bekezdése/;
- Az embertelen, illetve megalázó bánás mód tilalma /Alkotmány 54. § (2) bekezdése/.

Alkalmazott jogszabályok:

A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény

36. § (1) A jogerős bírósági ítélettel megállapított kiutasítás mellékbüntetés esetében a bíróság kezdeményezésére, valamint az idegenrendészeti hatóság határozatával elrendelt kiutasítás [31. § (1) bekezdés] végrehajtásának biztosítása érdekében az elrendelő hatóság idegenrendészeti őrizetbe veheti azt a külföldit, aki
a) a hatóság elől elrejtőzött vagy a kiutasítás végrehajtását más módon akadályozza; vagy
b) a távozást megtagadja vagy más alapos ok miatt feltehető, hogy a kiutasítás végrehajtását késlelteti vagy meghiúsítja; vagy
c) a kiutasítás hatálya alatt és a kiutazás előtt szabálysértést vagy bűncselekményt követett el; vagy
d) a kötelező tartózkodásra kijelölt helyet engedély nélkül, illetve az előírt feltételek hiányában elhagyja.
(2) Az idegenrendészeti őrizetet alakszerű határozattal kell elrendelni, és azt a közléssel egyidőben végre kell hajtani.
(3) Az idegenrendészeti őrizet legfeljebb öt napra rendelhető el, amelyet az őrizet helye szerint illetékes helyi bíróság a külföldi kiutazásáig meghosszabbíthat.
(4) Ha az idegenrendészeti őrizet időtartama a harminc napot meghaladja, a bíróság az őrizet fenntartásának szükségességét havonta felülvizsgálja.
(5) Hat hónapon túli idegenrendészeti őrizet elrendelésére csak az őrizet helye szerint illetékes megyei (fővárosi) bíróság jogosult.
(6) Az idegenrendészeti őrizet a kiutasítás végrehajtása feltételeinek megteremtéséig tarthat. Azonnal meg kell szüntetni az őrizetet, ha elrendelésének oka megszűnt.

37. § (1) Az idegenrendészeti őrizetet – az elrendelő rendelkezése szerint – rendőrségi fogdában, kivételesen büntetés-végrehajtási intézetben kell végrehajtani.
(2) Az idegenrendészeti őrizetben tartott külföldit a bűncselekmény miatt fogvatartottaktól elkülönítve kell őrizni.
(3) Az idegenrendészeti őrizet büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtására a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet elzárásra vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(4) Felhatalmazást kap az igazságügyminiszter, hogy az érdekelt miniszterekkel egyetértésben az idegenrendészeti őrizet büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtásának részletes szabályait rendelettel határozza meg.

Az idegenrendészeti őrizet büntetés-végrehajtási intézetben történő végrehajtásának szabályairól szóló 1/1995. (I. 6.) IM rendelet 

16. § (1) Amennyiben az őrizetes ruházata használhatatlan vagy nem az évszaknak megfelelő, és a vásárlásra nincs lehetőség, az intézet megfelelő polgári ruházattal látja el.
(2) Az őrizetes a ruházata megóvásáról, tisztán tartásáról maga gondoskodik, az ehhez szükséges feltételeket az intézet biztosítja.

17. § (1) Az őrizetes levelezése, a csomag küldésének a gyakorisága nem korlátozható. Az őrizetes csomagot havonta két alkalommal kaphat, a csomag legfeljebb öt kg súlyú, nem romlandó élelmiszert, fehérneműt, az évszaknak megfelelő ruházatot, tisztasági szereket és dohányneműt tartalmazhat.
(2) A hatóságokhoz és a nemzetközi szervezetekhez küldött levelek kivételével az őrizetes levelezése és a csomag tartalma biztonsági, illetve közegészségügyi okból ellenőrizhető. A csomag átvizsgálását az őrizetes jelenlétében kell végrehajtani.
(3) A levelezés és a csomagküldés költségei – ideértve az esetleges vámkezelés költségeit is – az őrizetest terhelik. Amennyiben az őrizetes megfelelő összegű pénzletéttel nem rendelkezik, a jogainak érvényesítését szolgáló levelezés költségeit az intézet megelőlegezi.

A vizsgálat megállapításai:

	A külföldiek beutazásáról, magyarországi tartózkodásáról és bevándorlásáról szóló 1993. évi LXXXVI. törvény 36. § (3)-(5) bekezdései értelmében az idegenrendészeti őrizet fenntartásának szükségszerűségét a bíróság jogosult felülvizsgálni. Ezért, továbbá az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 29. § (1) bekezdésére figyelemmel a panasznak az idegenrendészeti őrizet megszüntetésére, illetve panaszosnak más intézményben történő elhelyezésére vonatkozó részét - hatáskör hiányában - elutasítom.
	Az 1/1995. (I.6.) IM. rendelet 16. § (1) bekezdése értelmében, amenyiben az idegenrendészeti őrizet alatt álló ruházata használhatatlan vagy nem az évszaknak megfelelő, és a vásárlásra nincs lehetőség, az intézet megfelelő polgári ruházattal látja el. A panasz vizsgálata során eljáró munkatársaim 1997. május 29-én a helyszínen vizsgálták a Szeged-Nagyfa BV. Intézetben elhelyezett személyek ruházattal történő ellátását. Munkatársaim a rendelkezésükre álló adatok alapján megállapították, hogy a BV. Intézetbe történő befogadás részeként minden őriztes - így a panaszos is - az évszaknak megfelelő ruházatot kapott. Panaszos azonban - készpénz hiányában - ruházatának egy részét társaival cigarettára, illetve kávéra cserélte. Panaszos megfogyatkozott ruházatát a BV. Intézet több alkalommal is pótolta. A Szeged-Nagyfa BV. Intézetben idegenrendészeti őrizet alatt álló személyek ruházattal történő ellátása kapcsán alkotmányos visszásságot nem észleltem, így az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 1998. június

Gönczöl Katalin