OBH 8286/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :

Panaszos kifogásolta, hogy ingatlanát csak azután kötötték be a csatornahálózatba, miután 60.000 Ft hozzájárulást fizetett ki az önkormányzatnak.

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jog érintettsége miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

Az önkormányzat a panaszosnak telket adott el, vállalva a villany és víz közművel ellátást. Panaszos szóban tájékoztatást kapott arról, hogy  csatorna és gáz közművek kiépítése társulási formában történik. 
Csatornamű társulás alakítása helyett panaszos és társai 1995. június 25-i keltezéssel levelet kaptak a polgármestertől. A levél szerint az önkormányzat megkezdte a csatornahálózat kiépítését, melynek egy telekre jutó költsége 210.000 Ft. A levél szerint az önkormányzat 10.000 Ft-t átvállal, ha az összeget 1995. november 30-ig közműfejlesztési hozzájárulásként befizetik. A levélben írt tájékoztatást szerint az állam 15 %-ot visszatérít, de ezt csak 1995 október 1 előtti befizetés esetén tudják visszaigényelni.
A panaszos a hozzájárulást magas összege miatt 1995-ben nem fizette ki. A felépült családi ház csatorna közműre csatlakozásául a vízmű kikötötte, hogy a kérelem egyik mellékleteként panaszos nyújtsa be a hozzájárulás befizetéséről szóló igazolást A panaszos 60.000 Ft-t befizetett az önkormányzatnak, így a házat bekötötték a csatornahálózatba és megkaphatta az önkormányzattól a használatbavételi engedélyt.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( Obtv)

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
d) a gazdasági program, a költségvetés megállapítása, döntés a végrehajtásukról szóló beszámoló elfogadásáról, a helyi adó megállapítása, a településrendezési terv jóváhagyása, a képviselő-testület által meghatározott értékhatár feletti hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, továbbá a közösségi célú alapítvány és alapítványi forrás átvétele, és átadása;

81. § (1) Az önkormányzat a helyi lakosság szükségleteiből és a jogszabályokból adódó feladatait saját költségvetési szerv útján, más gazdálkodó szervezet támogatásával, szolgáltatások vásárlásával, illetve egyéb módon látja el. Az önkormányzat feladataihoz igazodóan választja meg a gazdálkodás formáit és a pénzügyi előírások keretei között önállóan alakítja ki az érdekeltségi szabályokat.
(2) Az önkormányzat a feladatai ellátásának feltételeit saját bevételekből, átengedett központi adókból, más gazdálkodó szervektől átvett bevételekből, központi költségvetési normatív hozzájárulásokból, valamint támogatásokból teremti meg.
82. § (1) Saját bevételek:
a) törvényben rögzített módon a települési önkormányzatok által megállapított és kivetett helyi adók;
b) saját tevékenységből, vállalkozásból és az önkormányzati vagyon hozadékából származó nyereség, osztalék kamat és bérleti díj;
c) illetékek a külön törvényben meghatározottak szerint;
d) átvett pénzeszközök;
e) az önkormányzat területén kiszabott és onnan befolyt környezetvédelmi és műemlékvédelmi bírság külön jogszabályban megállapított hányada;

 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet a közműfejlesztések támogatásáról
A magánszemélyek jövedelemadójáról szóló 1989. évi XLV. törvény 70. §-ának c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a Kormány a következőket rendeli:
1. § (1) Ha a magánszemély közműfejlesztéshez – új közmű építéséhez, illetve meglévő közmű kapacitásnövelése érdekében annak bővítéséhez – pénzbeli befizetéssel hozzájárul, az állami költségvetés az erre a célra befizetett összeg 15%-át visszatéríti. A pénzbeli hozzájárulás összege nem nyújthat fedezetet a közműfejlesztési beruházást terhelő és visszaigényelhető előzetesen felszámított általános forgalmi adóra.
(2) Nem jár visszatérítés a lakás, illetve a közművesített telek vételárában érvényesített közműköltség után.

1990. évi C. törvény a helyi adókról
5. § Az önkormányzat rendeletével:
a) vagyoni típusú adók,
b) kommunális jellegű adók, továbbá
c) helyi iparűzési adó
bevezetésére jogosult.
6. § Az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy:
a) az 5. §-ban meghatározott adókat vagy ezek valamelyikét bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezze, illetőleg módosítsa, azonban az évközi módosítás naptári éven belül nem súlyosbíthatja az adóalanyok adóterheit,
b) az adó bevezetésének időpontját és időtartamát (határozott vagy határozatlan időre) meghatározza,
c) az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan – e törvényben meghatározott felső (adómaximum) határokra figyelemmel – megállapítsa,
d) az e törvény második részében meghatározott mentességeket további mentességekkel, illetőleg kedvezményeket további kedvezményekkel kibővítse,
e) e törvény és az adózás rendjéről szóló törvény keretei között a helyi adózás részletes szabályait meghatározza.

48. § Az út- és közműfejlesztési hozzájárulásról szóló,
a telekhasználati és -igénybevételi díjról szóló,
a telekadóról szóló,
a házadóról szóló,
a nem lakás céljára szolgáló építmények adójáról szóló jogszabályok, valamint a gyógy- és üdülőhelyi díjról szóló pénzügyminiszteri rendelet (együttesen: a törvény függelékének B. részében felsorolt jogszabályok), a gyógy- és üdülőhelyekről szóló 62/1984. (XII. 19.) MT rendelet 8–12. §-ai – a 49. §-ban meghatározott kivétellel – 1992. január 1. napjával vesztik hatályukat.

Melléklet:
18. kommunális beruházás: a közmű (a településekre vagy azok jelentős részére kiterjedő elosztó és vezetékrendszerek és az ezekkel kapcsolatos létesítmények, amelyek a fogyasztók vízellátási – ideértve a belvíz-, a csapadék- és szennyvízelvezetési, tisztítási-, villamos energia, hő-, gázenergia és távbeszélési igényeit elégítik ki), valamint az út és járda építés;

1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról

7.§ ....(3) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő vizekről és vízilétesítményekről a 9., 10. és 13. §-okban foglaltakra is figyelemmel – a közérdek mértékéig – a központi és az önkormányzati költségvetésben meghatározott, továbbá az elkülönített állami pénzalapokból nyújtott pénzeszközök felhasználásával vagy vízgazdálkodási társulat útján (IX. Fejezet) kell gondoskodni.
(4) A (3) bekezdésben megjelölt feladat:
a) a víziközművek fenntartása, bővítése, üzemeltetése és a vízbázisvédelmi feladatok ellátása...;

8. § (1) A közérdek mértékét meghaladó, illetve a 7. §-ban nem említett tevékenység – vízimunka, vízilétesítmény építése – többletköltségeit az igénylők kötelesek megtéríteni.
(2) A helyi közcélú vízilétesítmények, illetve a közcélú vízimunkák költségeit, vízitársulat esetén a tagok a társulati érdekeltségi szabályok szerint, vízitársulat hiányában az érdekeltek érdekeltségük arányában kötelesek viselni (közcélú érdekeltségi hozzájárulás).
(3) Vízitársulat hiányában a (2) bekezdés szerinti költségeket az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint lefolytatott eljárásban hozott határozatával érdekeltségük arányában az érdekeltekre a jegyző veti ki.

160/1995. (XII. 26.) Korm. rendelet a vízgazdálkodási társulatokról /hatályos 1996 január 1- től/

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

4. § (1) A víziközmű törzshálózat mentén fekvő ingatlanoknak a víziközmű hálózatba történő bekötését az ingatlan tulajdonosa vagy egyéb jogcímen használója a szolgáltatónál kezdeményezheti, akinek a szolgáltató a bekötés lehetőségeiről és feltételeiről előzetes tájékoztatást ad.
(2) Gazdálkodó szervezet által kért bekötés, illetőleg a részére nyújtott szolgáltatás mennyiségének növelése esetén a szolgáltató részére víziközmű fejlesztési hozzájárulást kell fizetni. A víziközmű fejlesztési hozzájárulás mértéke az igényelt szolgáltatáshoz szükséges fejlesztés költségeinek arányos része. A víziközmű fejlesztési hozzájárulás kizárólag a víziközmű fejlesztésére fordítható.

A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény /Tv/
és a végrehajtására kiadott 30/1988. (IV. 21.) MT rendelet /Vht/
Tv. 31. § (1) A közút használatában érdekelt magánszemélyek és jogi személyek, valamint a helyi önkormányzat az alapvetően helyi lakossági érdeket szolgáló közút építésére (földút szilárd burkolattal való ellátására) együttműködhetnek. Az együttműködés (a továbbiakban: útépítési együttműködés) formáját a résztvevők maguk határozzák meg.
(2) A helyi önkormányzat – ha az útépítési együttműködésben az érdekeltek több mint kétharmada részt vesz – az abban részt nem vevő, de a közút használatában érdekelt magánszemélyt vagy jogi személyt a résztvevők által vállalt anyagi hozzájárulás mértékéig útépítési érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezheti.
Vhr. 22. §
Vhr. 23. § Nem kell a külön jogszabályban előírt útfejlesztési hozzájárulást fizetni annak, aki útépítési együttműködésben részt vesz, vagy akit útépítési érdekeltségi hozzájárulás fizetésére köteleztek.
Tv. 47. § A törvény alkalmazásában:    
p) Útépítési érdekeltségi hozzájárulás [31. § (2) bek.] szempontjából a közút használatában érdekeltek: a közút mentén ingatlantulajdonnal, földhasználati joggal, ipari, közlekedési, kereskedelmi vagy mezőgazdasági tevékenység céljára szolgáló telephellyel rendelkező magánszemélyek és jogi személyek.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: " A Magyar Köztársaság független, 
demokratikus jogállam."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57 §,( bekezdése:  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot – a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan – a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai:

Vizsgáltam, hogy az önkormányzat milyen jogi alapon fizettetett panaszosokkal csatornázási hozzájárulást.

Az Ötv értelmében az önkormányzat gazdálkodási feladatainak teljesítése érdekében helyi adót vethet ki. Az önkormányzatok által megállapítható adófajtákat az 1991. évben hatályba lépett 1990. évi C. törvény szabályozza. Az önkormányzat képviselő-testülete a kötöttségek mellett szabadon dönti el, hogy e törvényi keretek között állapít-e meg helyi adót. Amennyiben adót vet ki, be kell tartania a 1990. évi C. törvény előírásait.
Az önkormányzat képviselő-testülete rendelettel dönthet arról, hogy az 1990. évi C. törvényben meghatározott adófajták közül melyiket vezeti be. 
A helyi adóról szóló önkormányzati rendelet egyértelműen tartalmaznia kell az adókötelezettséget, az adó alanyt, az adómentesség esetét, az adókötelezettség keletkezése és megszűnése eseteit, az adó alapját, az adó mértékét. Ezen kívül az önkormányzati rendelet egyéb helyi sajátosságot pl. a méltányosság körét szabályozhat.

Az önkormányzat 1992 évben már  az 1990. évi C. törvény 48. §-a alapján út- és közműfejlesztési hozzájárulást nem vethetett ki, de kommunális adó bevezetéséről dönthetett volna. Az önkormányzat képviselő-testülete a beszerzett iratok szerint nem adó címén kérte a sérelmezett összeget.

A panaszost a vízmű arról tájékoztatta, hogy a közüzemi csatornaműbe bekötés további feltétele a társulási összeg befizetése. E feltételt azzal indokolták, hogy a csatornamű társulási formában épült.
A Közigazgatási Hivatal becsatolt levele szerint az önkormányzat képviselő-testülete 1992 évben határozattal döntött a csatorna építéséről. Az önkormányzat az akkor hatályos  1977. évi 28 tvr. és a 41/1977. (XI.3.) MT rendelet alapján viziközmű társulatot nem alakított. Ebből következően érdekeltségi egységet sem állapíthatott meg. 

Téves tájékoztatást adott az önkormányzat 1995 június 25-i levelében arról, hogy az  állami támogatást csak 1995 október 1 előtti befizetés esetén tudják visszaigényelni. A 89/1991. (VII.12.) Korm. rendelet értelmében  a támogatást negyedévente lehet igényelni. Így az októberi befizetés a 1995 utolsó negyedévében nem, de 1996 első negyedévében  visszaigényelhető. E tájékoztatásnak is az volt a célja, hogy minél több befizetés történjen meg 1995 év nyarán.

Az viziközmű társulás alakításán illetve helyi adó bevezetésén kívül is volt arra lehetőség, hogy a közművek építéséhez a lakosság anyagi hozzájárulását igénybe vegyék. Így a vízügyi törvény idézett 8. §-a értelmében közcélú érdekeltségi hozzájárulás is kivethető. Erre a fizetési kötelezettségre azonban az Áe szabályainak betartásával határozattal lehet az érdekelteket kötelezni. Az önkormányzat polgármesteri hivatala azonban   határozatot nem hozott, levélben értesítette a lakókat fizetési kötelezettségükről. Azzal, hogy a lakosokat levélben tájékoztatták fizetési kötelezettségükről, kizárták a jogorvoslat lehetőségét,  mely egy államigazgatási határozattal szemben igénybe vehető. Ez sérti az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jogosultság elvét.

A viziközmű tájékoztatójából ügy tűnik, hogy a panaszostól és társaitól valójában a 38/1995. (IV. 5.)  kormányrendelet 4.§ (2) bekezdésében említett viziközmú fejlesztési hozzájárulást kértek. Azonban e hozzájárulás fizetésére nem a magánszemélyek, hanem a gazdálkodó szervezetek kötelesek. Ezen rendelet előírásai arra nem adnak lehetőséget, hogy a szolgáltató a szolgáltatást megtagadja. 

Mindezek alapján megállapítottam, hogy a közműépítés anyagi terheinek lakosságra áthárítására több törvényes lehetőség volt. Az önkormányzat egyik lehetőséggel sem élt. Így jogalap nélkül szedett be a csatornázás költségeinek fedezeteként jelentős összegű hozzájárulást. Mindez  ellentétes a jogbiztonság elvével, továbbá a jogorvoslati jogosultság és a tulajdonhoz való jog alkotmányos szabályaival, illetve visszásságot okozott.

Tájékoztatom a panaszost, hogy a  közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény értelmében az önkormányzat -  megfelelő jogi formák betartásával - az idézett rendelkezések szerint az útépítés költségeinek fedezetére kérhet a lakosoktól hozzájárulást.

 A vételi szerződésben kikötött kötbér megfizetésére polgári pert kell indítani a Ptk-ban szabályzott elévülési időn belül.

Ajánlás:

Felkérem a Telki Község Önkormányzatának Polgármesterét, tegyen intézkedéseket a jogellenes állapot megszüntetésére, és jövőre nézve  kezdeményezze a hozzájárulás jogszabályi alapjainak megteremtését

Budapest, 1998. október 27.

Dr. Polt Péter