OBH 8236/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Endre

Az eljárás megindítása és az érintett alkotmányos jog:
Az eljárás V. A.-né szekszárdi lakosnak az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszával, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján indult.

Panaszos ügyében lefolytatott hatósági eljárás alkotmányos visszásságnak minősül, mert sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében előírt jogállamiság elvét, valamint az  57. § (5) bekezdésében foglaltakat, melynek értelmében a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan államigazgatási döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

A megállapított tényállás:
V. A.-né az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszában sérelmezte, hogy a szomszédos ingatlan szennyvíztárolója miatt lakóháza vizesedik. Az első fokú hatóság az eljárás során egyértelműen megállapította, hogy panaszos lakóházának vizesedését nem a szomszédos ingatlanon lévő szennyvíztároló okozza. A 616-5 számú határozatával az eljárást megszüntette. A másodfokú hatóság álláspontja szerint az első fokú határozat jogszabálysértő,  döntését hatáskör hiányában hozta, ezért azt meg kellett semmisíteni és az eljárást meg kellett szüntetni. Egyben felhívta panaszos figyelmét, hogy "az általa felvetett problémák megalapozhatnak egy birtokvédelmi eljárást". Mivel ' a zavaró állapot több mint egy éve fennáll" a zavarás megszüntetését a bíróságtól kérheti. 

A vizsgálat megállapításai:
Alkotmányos érdek, hogy a hatóságok a jogszabályok előírásai szerint járjanak el. A törvények be nem tartása a jogállamiságot veszélyezteti. Szintén az Alkotmányban előírt kötelezettség  a jogorvoslat lehetőségének biztosítása.

Az iratok áttekintése során megállapítottam, hogy a másodfokú hatóság tévesen  értelmezte az eljárási szabályokat, döntése alkotmányos jogot sért. Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 36. §. (1) bekezdése alapján az építésügyi hatóság feladata az építésügyi szabályok megtartásának ellenőrzése. Ennek során ellenőrzi az építmények állapotát, rendeltetésszerű használatát, jókarbantartását. Panaszos kérelme abból a feltételezésből indult ki, hogy a tároló rossz műszaki állapotának következménye épületének vizesedése, amely jogos érdekét sérti. A hatóságnak azt kellett vizsgálnia, hogy a szennyvíztároló kivitelezése, műszaki állapota az előírásoknak megfelel-e. Abból a tényből, hogy a bizonyítási eljárás során kiderült a szennyvíztároló és  a szomszédos épület vizesedése között nincs okozati összefüggés, nem következik, hogy a hatóságnak ne lett volt feladata az építmény ellenőrzése. 
Az építési hatóság ellenőrzési joga és a birtokvédelmi eljárás nem zárják ki egymást. Amennyiben a szennyvíztároló nem zártrendszerű, vagy nem kellően vízzáró az építési hatóságnak nem csak joga, hanem kötelessége - az esetleges birtokvédelmi eljárástól függetlenül is - kijavítására kötelezni az építmény tulajdonosát. 
Az első-, és másodfokú hatóság akkor járt volna el helyesen, ha a kérelmet, illetve a fellebbezést elutasítja. Az eljárás megszüntetésével, amely nem tekinthető érdemi döntésnek  kizárták a jogorvoslat lehetőségét. Aggályos egyébként az eljárás megszüntetésének jogi alapja amiatt is, hogy a kérelemre indult eljárásnál az Áe 14. § (1) bekezdése alapján akkor szüntethető meg az eljárás, ha az ügyfél az eljárás megindítására irányuló kérelmét visszavonja.  

Ajánlások:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét az alkotmányos visszásság megszüntetésére.

Budapest, 1997.

Gönczöl Katalin