OBH 8227/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos kéréssel fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által elkövetett sorozatos  sérelmek rendezésében segítséget kapjon. Tájékoztatása szerint panaszával már a Miniszterelnöki Hivatalhoz is fordult. 
A panaszos 1992. július 28-án rendszeres szociális járadékot kért a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól, azonban a rehabilitációs vélemény hiányában elutasító határozat született. Majd az 1992. december 16-án kelt újabb igény előterjesztésre, hat hónapra visszamenőleg megtörtént a rendszeres szociális járadék megállapítása.

A panaszos kérte a rendszeres szociális járadék folyósításának kezdő napját módosítani, ami meg is történt. A késedelmesen megállapított és utólag kifizetésre került ellátásra a panaszos kamatot kért, melyet a Nyugdíjbiztosító Igazgatóság illetőleg a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság nem teljesített. 

Érintett alkotmányos jogok
Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. § (1-2) bek./

Alkalmazott jogszabályok
A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1983. /VI.29./ EüM-PM együttes rendelet.
19. § (1) Arról a nem rehabilitálható, megváltozott munkaképességű dolgozóról, akinek munkaviszonyát szövetkezeti tagsági viszonyát, bedolgozói munkaviszonyát és bedolgozói tagsági viszonyát /a továbbiakban: munkaviszonyát/ megszüntetik, illetőleg a mezőgazdasági szövetkezet tagjaként a közös munkában a megváltozott munkaképessége miatt nem tud résztvenni és öregségi, rokkantsági nyugdíjra, baleseti rokkantsági nyugdíjra, öregségi vagy munkaképtelenségi járadékra, növelt összegű öregségi, illetőleg munkaképtelenségi járadékra nem jogosult - ideértve a külföldön szerzett jogosultságot is - rendszeres ellátás útján kell gondoskodni. 
(2) Az ellátás fajtái:
	a/ átmeneti járadék, 
	b/ rendszeres szociális járadék,
	c/ bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka.

22. § (1) Annak a nem rehabilitálható, megváltozott munkaképességű dolgozónak, aki az átmeneti járadék megállapításához szükséges feltételekkel nem rendelkezik, a 19. § (1) bekezdésében foglaltak fennállása esetén rendszeres szociális járadékot kell megállapítani, ha 
	a/ a rokkantsági nyugdíjhoz az életkora szerint szükséges szolgálati idő felével 	rendelkezik, és
	b/ munkaképesség-változásának mértéke az OOSZI orvosi bizottságának véleménye szerint 	az 50 százalékot eléri,
	c/ munkanélküli ellátásban, kereset-kiegészítésben, továbbá állandó özvegyi nyugdíjban, 	táppénzben, baleseti táppénzben és gyermekgondozási díjban nem részesül

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. /T/ és végrehajtására kiadott 89/1990. /V.1./ MT rend. /R./
T. 100. § (1) Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer, hogy az igényt tévesen utasították el, vagy az igénylőnek tévesen alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, a hiba felfedésétől visszafelé számított öt éven belül járó összeget és az utána járó 
- az e törvény 110. §-ának (2) bekezdésében meghatározott mértékű - késedelmi pótlékot utólag ki kell fizetni.

R. 252. § (1) Az igény bejelentésével egyidejűleg az igénylőnek az elbíráláshoz szükséges adatokat és igazolásokat is elő kell terjesztenie. Ha ezt elmulasztotta, ezek pótlására az igényelbíráló szervnek - legalább harminc napi határidő kitűzésével - az igénylőt fel kell hívnia. 
(2) Ha az igénylő a jogkövetkezményekről való tájékoztatást tartalmazó ismételt felhívásnak sem tesz eleget, az eljárást meg kell szüntetni. Az eljárás megszüntetése helyett a rendelkezésre álló adatok és igazolások alapján kell a társadalombiztosítási ellátást megállapítani, ha arra az igénylő egyébként jogosult. 
,(3) Ha az igénylő a mulasztását elfogadhatóan nem igazolja, az adatok és igazolások későbbi benyújtását új igénybejelentésnek kell tekinteni. 

Megállapított tényállás

A panaszos az 1992. július 28-án érkezett igénybejelentésében rendszeres szociális járadék megállapítását kérte a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól. A jogosultsági feltételeknek a jogszabály előírásai szerint az igénylő megfelelt, azonban a rehabilitációs véleményt az előírásnak megfelelő kétszeri felszólításra sem csatolta, így kérelmét elbírálni nem lehetett, ezért az eljárást meg kellett szüntetni, erről B. 12-90613/92/6 számon elutasító határozatot hozott az Igazgatóság. 
Az igénylő az Igazgatósághoz 1992. december 14-én érkezett levelében kérte, a B. 12-90613/92/6 számú határozat módosítását, ehhez csatolta a rehabilitációs véleményt és a Büntetésvégrehajtási Intézet igazolását arról, hogy 1992. augusztus 17-től 1992. november 25-ig előzetes letartóztatásban volt, ezért a rehabilitációs véleményt korábbi igényéhez nem tudta csatolni, mert annak beszerezésében akadályoztatva volt.

Az Igazgatóság a fenti igényt új igényként bírálta el, így az ellátás kezdő időpontja is ennek megfelelően, 6 hónapra visszamenőleg 1992. június 1-jére módosult /12-91640/92/12. számú, 1996. augusztus 27-én kelt határozat/.

A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a fenti határozat alapján 1996. augusztus 30-án házipénztárból kifizette a panaszosnak a visszamenőleg járó 27.700 forint rendszeres szociális járadékot. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság azonban a határozat foganatosításával egyidőben megállapította, hogy a hiányos a határozat, illetőleg kétséges az 1992. január 1-i hatályú megállapítás jogossága.  A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a fentiek miatt a határozatot felülvizsgálta és kiegészítő indokolással 12-91640/92/15. számú 1996. szeptember 24-én kelt új határozatot hozott. Ennek megfelelően a panaszos 1996. augusztus 21-én kelt jegyzőkönyvben rögzített kérelmének megfelelően az eredeti igénybejelentést megelőző 6 hónapra visszamenőleg 1992. január 1-jétől állapította meg, egyben a korábban tévesen megállapított szolgálati időt is módosította. A szolgálati idő módosítása a fix összegű rendszeres szociális járadék összegét nem befolyásolta, a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a határozat módosításának indokaként ügyviteli hibát jelölt meg a T. 100. §-ának megfelelően a B. 12-91640/92/12. számú határozat szerinti igény új igényként történő elbírálása miatt.

Az 1996. szeptember 24-én kelt 12-91640/92/15. számú határozat alapján a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság elismerte a visszamenőleg járó 27.700 forint kifizetésének jogosságát és 1996. november 12-én a panaszosnak 61.361 forint késedelmi pótlék került kifizetésre.

A fenti tényállás alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa  megállapította, hogy a jogsérelem orvoslásra került, az idő múlása miatt azonban sérült a panaszos szociális biztonsághoz való alkotmányos joga. 

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa felkéri a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság  és a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság igazgatóját annak megállapítására, hogy kit terhel felelősség az elhúzódó ügyintézésért. 

Budapest, 1997. augusztus 21.

Gönczöl Katalin