OBH 8162/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában sérelmezte a földhivatal eljárását. Kifogásolta, hogy a földhivatal tájékoztatása szerint feleslegesen él a földhivatali határozat ellen fellebbezéssel.

Vizsgálatot az Alkotmányban biztosított jogorvoslati jog sérelmének gyanúja miatt indítottam.

A megállapított tényállás:

A lakásszövetkezet, mint végrehajtást kérő kérelmére, közös költség jogcímén fennálló, 31.806 Ft főkövetelés és járulékai behajtása érdekében, a bíróság PK 83594/94. sz. alatt végrehajtási lapot állított ki a panaszos terhére. A végrehajtási lap alapján az önálló bírósági végrehajtó megkeresésére a földhivatal, a panaszos tulajdonában álló társasház ingatlanra végrehajtási jogot jegyzett be 31.806 Ft főkövetelés és járuléka erejéig. A határozat 1996. augusztus 16-án kelt. A panaszos a határozat ellen panaszt nyújtott be a földhivatal vezetőjének. A panaszban foglaltakra a földhivatal tájékoztató levelet küldött.

Alkalmazandó jogszabályok:

1972. évi 31. törvényerejű rendelet az ingatlan-nyilvántartásról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 27/1972. (XII. 31.) MÉM rendelettel
Tvr. 6. § (1) Az ingatlan-nyilvántartásba csak az ingatlanhoz kapcsolódó következő jogok jegyezhetők be: ...
i) jelzálogjog és végrehajtási jog.
(2) A bejegyzés hozza létre az átruházáson alapuló tulajdonjogot, továbbá a szerződésen alapuló kezelői jogot, földhasználati jogot, haszonélvezeti jogot, használat jogát, telki szolgalmi jogot és a jelzálogjogot.

Tvr. 14. § (1) Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre kell bejegyezni. ...
(4) A bejegyzés tárgyát képező jogra vagy tényre vonatkozó határozat alapján az eljáró hatóság (bíróság, közjegyző, bírósági végrehajtó) kéri a bejegyzést az ingatlan fekvése szerinti földhivataltól.

Tvr. 20. § (1) Az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetése kérdésében a bejelentés nem köti a földhivatalt.
(2) Az ingatlanra vonatkozó jogok és tények bejegyzésére irányuló kérelemhez a földhivatal - ha jogszabály másként nem rendelkezik - kötve van.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság: ...
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;

A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (továbbiakban Vht.)
A követelés megszűnésének és csökkenésének bejelentése

40. § (1) A végrehajtást kérő köteles a végrehajtandó követelés megszűnését és csökkenését haladéktalanul bejelenteni a végrehajtónak. Köteles egyúttal a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget - ha korábban nem történt meg - befizetni a megfelelő számlára.
(2) A végrehajtást kérő felelős a bejelentés elmulasztásából eredő költségért és kárért, valamint a meg nem fizetett illetékért és költségért.

41. § (1) Ha az adós okirattal valószínűsítette, hogy a végrehajtandó követelés alaptalan, azt már teljesítették, vagy egyébként megszűnt, a végrehajtó a bizonyítékra utalva felhívja a végrehajtást kérőt, hogy 15 napon belül nyilatkozzék a követelés fennállásáról, egyúttal az adóstól felvett összegből a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget fizesse be a megfelelő számlára. A végrehajtást kérőt figyelmeztetni kell a (3) bekezdés szerinti jogkövetkezményekre.
(2) Ha a végrehajtást kérő a követelés megszűnését bejelentette, továbbá a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget befizette, a végrehajtási eljárás befejeződött.
(3) Ha a végrehajtást kérő elmulasztotta a nyilatkozatot, vagy elismerte ugyan az adós állítását, de a meg nem fizetett illetéket és az állam által előlegezett költséget nem fizette be, a végrehajtó az ügyet beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz. A bíróság a végrehajtást végzéssel megszünteti, és ebben a végrehajtást kérőt - ha a befizetés még nem történt meg - a meg nem fizetett illeték és az állam által előlegezett költség befizetésére kötelezi akkor is, ha őt költségmentesség, illetékmentesség vagy illeték-feljegyzési jog illeti meg. Az utóbbi rendelkezés nem vonatkozik a költségvetési szervre.
(4) Az (1)-(3) bekezdést megfelelően alkalmazni kell akkor is, ha a követelés csak részben alaptalan, vagy részben nyert kielégítést, illetőleg szűnt meg.
(5) Ha a végrehajtást kérő a követelés megszűnését (csökkenését) nem ismerte el, az adós a végrehajtás megszüntetése (korlátozása) iránt pert indíthat.

A végrehajtás megszüntetése és korlátozása

55. § A végrehajtást foganatosító bíróság a végrehajtást köteles végzéssel megszüntetni, illetőleg korlátozni, ha
a) ezt kívánta a végrehajtást kérő, és a megszüntetés, illetőleg korlátozás másnak a jogát nem sérti,
b) külön törvény így rendelkezik.

56. § (1) A végrehajtást elrendelő bíróság végzéssel megszünteti, illetőleg korlátozza a végrehajtást, ha közokirat alapján megállapította, hogy a végrehajtandó határozatot jogerős határozat hatályon kívül helyezte, illetőleg megváltoztatta.
(2) Az (1) bekezdésben említett esetben a végrehajtást elrendelő bíróság az adós kérelmére végzéssel arra kötelezheti a végrehajtást kérőt, hogy - teljesen, illetőleg részben - térítse vissza az adósnak a végrehajtás során kapott összeget (vagyontárgyat) és a végrehajtási költséget, illetőleg megfelelő részét. Ez akkor is irányadó, ha az adós a végrehajtás megelőzése végett önként teljesítette a kötelezettségét, és ezt igazolta. Tartásdíj címén kifizetett összeg (átadott vagyontárgy) ilyen visszatérítésének nincs helye.

Érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadványa szerint nem tudott tartozásáról, ezért sérelmezte a földhivatal végrehajtási jogot bejegyző határozatát.

Megállapítottam, hogy a végrehajtás bejegyzése a Városi Bíróság PK 83594/94. sz. határozata alapján történt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-a szabályozza az országgyűlési biztos eljárását és intézkedését. A törvény szerint az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre a bíróság eljárásra tartozó ügyek vizsgálatára.
Ezért hatáskör hiányában nem vizsgáltam, hogy a bírósági eljárásról tudott-e a panaszos, vitatta-e a bírósági eljárásban a tartozás fennállását. Szintén nem vizsgáltam, hogy a lakásszövetkezet alappal indított-e eljárást, valóban fennáll a panaszos tartozása.

A földhivatal eljárásával kapcsolatban megállapítottam, hogy a földhivatal a végrehajtó 5V.269/96/3. sz. megkeresése alapján az 1972. évi 31. tvr. idézett szabályai szerint járt el, eljárása megfelelt a jogszabályban írtaknak. A földhivatal tájékoztatásából kiderült, hogy a panaszos nem fellebbezte meg a határozatot. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-a értelmében a földhivatal eljárására vonatkozó vizsgálatomat nem folytattam, mert a panaszos a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket nem merítette ki.

Az 1993. évi LIX. törvény értelmében nem feladatom a jogi segítségnyújtás, de röviden tájékoztatom panaszos a következőkről:
Amennyiben a lakásszövetkezetnek, illetve később a társasház közös képviselőjének nem jelentette be tartózkodási címét, akkor lehetséges, hogy a hátralékkal kapcsolatos levelezés, illetve a bírósági iratok kézbesítése a tulajdonában álló lakás címére, és nem a tartózkodási helyének címére történt. A bíróság szabályszerűnek fogadja el a kézbesítést, ha a levél kétszer "nem kereste" jelzéssel érkezik vissza.
Amennyiben a tartozás fennállását vitatja, a Vht. idézett rendelkezései értelmében a végrehajtás korlátozása, illetve megszüntetési pert kell indítania.
Amennyiben idő közben a végrehajtást kérő lakásszövetkezetnél igazoltan befizette tartozását, a végrehajtónál kell a Vht. 40., 41. §-a értelmében eljárnia a végrehajtási jog törlése érdekében.

A vizsgálatomat lezártam, alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1997. november 5.

Dr. Polt Péter