OBH  8094/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Endre

Az eljárás megindítása és az érintett alkotmányos jog:
Az eljárás Zsné szekszárdi lakosnak az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott panaszával, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján indult.

Panaszos  sérelmezte, hogy a Kajdacs, .............. szám alatti ingatlanon terménytároló és juhhodály építményre fennmaradási engedélyt adott a Kajdacsi Polgármesteri Hivatal. Kifogásolta, hogy  az 1996 szeptember 25-én kelt fellebbezésére október 30-án még  nem kapott értesítést.

A panasz alapján felmerült annak gyanúja, hogy a hatóság mulasztásával megsértette az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében rögzített,  a jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét.

A megállapított tényállás:
Panaszos a Kajdacsi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának fennmaradási engedélyről szóló határozata ellen a szeptember 25-én kelt fellebbezésével nyújtott be jogorvoslati kérelmet. Hivatalunknál panaszát október 30-án terjesztette elő.

A vizsgálat megállapításai: 
Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény 15. §. (1) bekezdése értelmében a másodfokú döntést a fellebbezésnek  és az ügyre vonatkozó iratoknak a másodfokú hatósághoz való megérkezésétől számított 30 napon belül kell meghozni. A határidő indokolt esetben 30 nappal meghosszabbítható. Az iratokat az első fokú hatóságnak a fellebbezési határidő leteltétől számított 8 napon belül kell felterjesztenie. Az időpontok összevetéséből megállapítható, hogy  panasz felvételekor (október 30-án) még nem járt le az ügyintézési határidő, ezért panaszost alkotmányos sérelem nem érte.

Figyelemmel arra, hogy panaszos nem jelezte, hogy panasza megoldódott volna, eljárásom során megkerestem mind az első fokú, mind a másodfokú hatóságot tájékoztatás céljából. A válaszból az alábbiak voltak megállapíthatók:

A Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal tájékoztatásul megküldte a panasz alapját szolgáló eljárása során hozott határozatot. Megállapítható, hogy az 1996. szeptember 25-én benyújtott fellebbezést a másodfokú hatóság 1997. február 24-én hozott határozatával bírálta el. Az első fokú határozatot tényállás tisztázatlanságára hivatkozva (szakhatósági állásfoglalás hiánya) megsemmisítette és az első fokú hatóságot új eljárásra utasította. 

Kajdacs Polgármesteri Hivatala az új eljárás során felszólította építtetőt, hogy csatolja a környezetvédelmi és vízügyi hatóságok szakvéleményét, mely vélemények pótlásra kerültek 1997. május, illetve júniusi kiadmányozással. Ehhez képest az első fokú hatóság csak 1997. augusztus 30-án hozta meg új határozatát, mely egyébként fellebbezés hiányában első fokon jogerőre emelkedett.
A vizsgálat alapján megállapítható volt, hogy mindkét eljáró hatóság többszörösen túllépte az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény 15. § (1)  bekezdésében meghatározott eljárási határidőt (nem éltek a törvényben szabályozott ügyintézési határidő meghosszabbításának lehetőségével), így az Alkotmányban rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét megsértve alkotmányos visszásságot okoztak.

A panasz alapján az ügy megoldódott, az alkotmányos visszásságot a hatóságok saját hatáskörükben orvosolták, ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek.

Az érintett hatóságok jövőbeni eljárásai érdekében azonban az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 193. évi LIX. tv. 16. §. (2) bekezdésére figyelemmel a törvény 21. §. (1) bek. alapján az alábbi ajánlásokat teszem:

1.) Felkérem a Tolna Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, valamint

2.) Kajdacs Község Polgármesteri Hivatal jegyzőjét,

hogy szigorúan tartsák be  mind az anyagi, mind  az eljárásjogi szabályokat, szükség esetén éljenek az ügyintézési határidő meghosszabbításának lehetőségével.
  
Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin