OBH 8020/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása: 

Dr. P. K. és társai panaszukban azt sérelmezik, hogy a XII. ker. Önkormányzat képviselő-testülete a tulajdonukban álló ingatlanok övezeti átsorolási kérelmüket csak abban az esetben támogatja, ha az ingatlanok előtt húzódó út szélesítéséhez szükséges ingatlanrészüket térítésmentesen az önkormányzat részére átengedik.

Alkalmazott jogszabályok:   Az építésügyről szóló, módosított 1964. III. törvény 17. §

Érintett alkotmányos jog:  Alkotmány 13. § (1) bekezdése a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot

Megállapított tényállás: 

Dr. P. K. és társai tulajdonosai a XII. ker. Mártonhegyi út ... sz. alatti ingatlanoknak, amelyek 71-es (közpark) övezetben vannak. Az ingatlanok a szerzés idejében építési telkek voltak.
A tulajdonosok - figyelemmel arra, hogy az ingatlanok nem szolgálták közpark célját, (azokon épületek állnak,  magántulajdonban vannak) kezdeményezték az övezeti visszasorolást, azonban eredménytelenül.
Jelenleg az Önkormányzat szélesíteni kívánja az ingatlan előtt húzódó közutat, ezért megkereste a tulajdonosokat, amennyiben az úthoz szükséges területről ingyenesen lemondanak, az övezeti átsorolást kezdeményezik az ennek engedélyezésére jogosult szervnél.

A vizsgálat megállapításai:

A kerületi önkormányzat a tulajdonosok kérelmét elbírálva a 144/1994 (III.24.) Budapest, XII. kerület Önkormányzat határozatában nem javasolta az átminősítést. A tulajdonok ismételt kérésére 1995. évben a kerület képviselő-testülete elé került újra a kérdés, amikor a képviselő-testület az 505/1997. (X.19.) Bp.XII.Ök. határozatával úgy határozott, hogy a döntést elhalasztja és azt követően kíván a kérdésre visszatérni, ha az érintett bizottságok azzal kapcsolatban ismételten állást foglaltak, és az ingatlantulajdonokkal az önkormányzat az esetleges tulajdoni korlátozások kérdésében megállapodott.
A rendelkezésre álló (bekért) iratokból megállapítható, hogy a tulajdonosok olyan tartalmú felhívást kaptak, hogy amennyiben  nyilatkoznak arról  az önkormányzatnak, miszerint, ha az ingatlanok építési övezeti átsorolásra kerülnek, az útszélesítéshez szükséges telekrészeket ellenérték nélkül az önkormányzat rendelkezésére bocsátják.
Az önkormányzat testülete határozatával olyan helyzetbe hozta a tulajdonosokat, hogy azok nem rendelkezhetnek szabadon az Alkotmányban biztosított, a tulajdonhoz való jogukkal, amikor az övezeti átsorolási kérelem támogatását (javaslatát) feltételekhez kötötte.  A határozat így alkotmányos visszásságot keletkeztetett.
Az Ét. 17. § /1/ bek. értemében, ha a részletes rendezési terv szerint a város (község) belterületén vagy külterületi település beépítésére szánt területén közút létesítése, bővítése vagy szabályozása céljára  terület szükséges részét - kisajátítási eljárás nélkül - igénybe veheti és közterületként lejegyezheti. Az ingatlan-nyilvántartási lejegyzéshez az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett érdekeltek hozzájárulása nem szükséges.
A /3/ bek. alapján a közút céljára történő igénybevétel esetében a kártalanításra a kisajátítási eljárás szabályait kell alkalmazni, kivéve, ha az igénybevételre az érdekeltek kérelmére indított telekalakítási eljárással kapcsolatban kerül sor, és az érdekeltek a kártalanítási igényükről lemondanak.
Érhető ugyan az önkormányzat azon álláspontja, hogy az úthoz szükséges területért nem kíván építési övezetben lévő ingatlan értékét figyelembe veendő telekárat fizetni, jelen esetben azonban erre nem lett volna szükség, hisz az útlejegyzés független az övezeti átsorolástól, még akkor is, ha a rendezési terv, mely közút szélesítését irányozza elő,  jelzi az ingatlanok jövőbeni övezetátsorolását.
Természetesen mód van arra, hogy az ingatlantulajdonosok kártalanítási igényükről lemondjanak az igénybevételi eljárás során, vagy arra, hogy megállapodjon az önkormányzat a tulajdonosokkal, hogy az esetleges övezeti átsorolást megelőző övezeti besorolás szerinti ingatlan forgalmi értéket vegyék figyelembe a kártalanítás megállapításánál. Azonban a tulajdonhoz fűződő  jognak a panaszolt módon való korlátozása alkotmányos visszásságot eredményez.

Ajánlások:
Felkérem a XII. kerület Polgármesterét, hogy ismertesse az önkormányzat testületeivel vizsgálatom megállapításait, s hogy a jövőben döntéseiknél tartózkodjanak az  Alkotmányban rögzített jogok megsértésétől.

Budapest, 1997. október 16.

Dr. Polt Péter