OBH 7925/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Panaszos sérelmezte, hogy a szegedi Polgármesteri Hivatal Népjóléti Irodája  3008968/96. számú határozatával szüneteltette munkanélküli jövedelempótló támogatását, és fellebbezésére azt a város Közgyűlése 868/96. számú határozatával jóváhagyta. Panaszos állítása szerint a hatóság nem megfelelően járt el ügye elbírálásánál. Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz való joggal, az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam. Felkértem Szeged  Város Polgármesterét, hogy az ügyről tájékoztasson. A  tájékoztatás határidőben megérkezett.

A megállapított tényállás

Panaszosnak 1994-ben a szegedi Önkormányzat Népjóléti Irodája munkanélküli jövedelempótló támogatást állapított meg. 1996. február 11-én  meghívást kapott a Szegedi Környezetgazdálkodási KHT Irodájától közhasznú munka felajánlásával kapcsolatos megbeszélésre. A meghívás tartalmazta, hogy az ügyfél hozza magával házi/szakorvosától heveny vagy tartós keresőképtelenségről szóló igazolását, szakorvosi leletét. Tájékoztatták a meghívóban arról is, hogy amennyiben nem jelenik meg, és a felkínált munkát önhibájából nem vállalja, a támogatás további folyósítására nincs lehetőség. Panaszos a meghívásra nem jelent meg, de 1996. február 22-én iktatott beadványt nyújtott be a szegedi Polgármesteri Hivatal Népjóléti Irodájának. A beadvány tartalmazta, hogy a közhasznú munkára való meghívásnak nem tud eleget tenni, mivel egészségi állapota ezt nem teszi lehetővé. Erről csatolta házi orvosának igazolását. Az ügyfél ezen kérelmére a Népjóléti Iroda 1996. február 27-én kelt határozatában tovább folyósította a támogatást. Indokolásában előadta, hogy az ügyfél eljárás során tett nyilatkozatában közölt és igazolt körülményeket méltányolta. Panaszos február 23-án második alkalommal újra meghívást kapott közmunkára. Erre a meghívásra sem jelent meg, ezért a Környezetgazdálkodási Iroda jelezte a polgármesteri hivatalnak, hogy panaszos nem működött vele együtt. A Népjóléti Iroda erre a jelzésre 1996. május 2-án kelt határozatában szüneteltette a támogatás folyósítását 1996. április 1-től, együttműködés hiányában. Az indokolásban hivatkoztak  a  Közgyűlés 42/1995. számú rendelet 5. §-ára, azonban a hivatkozott paragrafus szövegét nem idézték be.  Panaszos a határozatot megfellebbezte. A Közgyűlés a határozatot helybenhagyta. Döntését azzal indokolta, hogy  panaszos a másodszori értesítésre sem jelent meg, így együttműködési kötelezettségének  nem tett eleget. Tájékoztatták panaszost arról, hogy a határozat felülvizsgálatát jogszabálysértésre való hivatkozással a bíróságtól kérheti a határozat közlésétől számított 30 napon belül. Panaszos ezzel a lehetőséggel nem élt. Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához a 30 nap eltelte után fordult. A polgármester átiratában közölte, hogy a szegedi önkormányzat az egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 42/1995. (XII.15.) Kgy.rend.-e  9. §-a szerint, - " aki a felkínált munkát egészségügyi okok miatt nem vállalja, a leendő munkáltató üzemorvosának igazolását kell csatolnia alkalmasságáról". Panaszos a közhasznú munka felajánlásakor nem volt együttműködő. A meghívásnak nem tett eleget, illetve nem tette lehetővé, hogy a leendő munkáltató üzemorvosa a munkavégzés alkalmasságáról meggyőződhessen.

A vizsgálat megállapításai

A becsatolt iratok és a telefonon beszerzett információk alapján az alábbiakat állapítottam meg:
Szegeden a Szegedi Környezetgazdálkodási Közhasznú Társaság szervezi a közhasznú munkát. A gyakorlat szerint meghívót küldenek ki a jövedelempótló támogatásban részesülőknek. A meghívó tartalmazza, hogy az ügyfél hozza magával házi/szakorvosától  heveny vagy tartós keresőképtelenségről szóló igazolását, szakorvosi leletét. Ha tartós munkaképesség csökkenése áll fenn, akkor erről csatolja az orvosi szakvéleményt. Aki az első meghívásra nem jelenik meg automatikusan újabb meghívót kap.  Az egyes pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásokról szóló 42/1995. (XII.15.) Kgy. rendelet 9. § szerint : " Aki a felkínált közhasznú munkát egészségügyi okok miatt nem vállalja, a leendő munkáltató üzemorvosának igazolását kell csatolnia. A támogatásban részesülő és az önkormányzat a háziorvos/kezelőorvos keresőképtelenséget igazoló szakvélemény felülvizsgálatát kérheti a lakóhely szerinti illetékes egészségügyi szakrendelés - a diagnózis szerint illetékes - szakorvosától." A  foglalkozás - egészségügyi szolgáltatásról szóló 27/1995.(VII.25.) NM. rend. 5. § d) pontja alapján 14 napnál hosszabb ideig tartó közhasznú vagy közösségi munkát végző munkaköri alkalmassági vizsgálata a foglalkozás - egészségügyi szakellátás feladata. Megállapítottam, hogy az idézett helyi rendelet  összhangban van a magasabb szintű jogszabállyal.
A kapott tájékoztatás szerint a gyakorlatban az orvosi vizsgálat úgy történik, hogy a meghívásra megjelentek  orvosi kartont kapnak, és legtöbbször még aznap a foglalkozási szakorvos/ üzemorvos/ megvizsgálja őket, hiszen lehetséges, hogy a házi orvosi igazolás szerint nehéz fizikai munkát nem tudnak végezni, de a felajánlott esetleg könnyebb munkát ennek ellenére el tudnák látni. A konkrét esetben az egyik ügyintéző elfogadta a házi orvos igazolását, állítása szerint azért, mert annak szövegezéséből számára kiderült, hogy az ügyfél tartósan munkaképtelen. Három hónappal később ugyanebben az ügyben a másik ügyintéző nem vette figyelembe az orvosi igazolást, és a helyi rendelet szerint nem találta együttműködőnek  panaszost. Az első ügyintéző nem tájékoztatta a panaszost arról, hogy a becsatolt orvosi igazolás nem elegendő. Nem hívta fel figyelmét, hogy a becsatolt orvosi igazolás ellenére  jelenjen meg a rendelet által előírt orvosi vizsgálaton. Panaszos joggal feltételezte, hogy ha a becsatolt orvosi igazolását elfogadták és továbbfolyósították a jövedelempótló támogatást, akkor ő megtette kötelességét és együttműködőnek minősül. Panaszos valóban nem jelent meg a közhasznú munka meghívásokra, de az első meghívásra, amely 1996. február 11-én történt  február 21- i érkeztetővel ellátott kérelmet csatolt be a polgármesteri hivatalhoz, amelyhez mellékelt egy február 14-én kelt orvosi igazolást. Erre született  az első, február 27-én kelt, továbbfolyósításról szóló határozat. A második, a támogatást szüneteltető határozat május 2-án kelt. Vitatható tehát az a polgármesteri állítás, mely szerint panaszos a jogosultsági feltételek felülvizsgálatakor csatolt be orvosi igazolást. Az iratokból megállapítható, hogy panaszos orvosi igazolására és kérelmére született meg az első határozat. A második határozatot a Környezetgazdálkodási Iroda jelzésére hozta meg a Népjóléti Iroda. 
A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat döntése nem volt kellően megalapozott. Panaszos ugyanazon cselekedetét az eljáró ügyintézők kétféleképpen értelmezték. Az önkormányzat  ezzel alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmány 70/E. §-ban rögzített szociális biztonsághoz való jog vonatkozásában. Emellett meg kellett állapítanom, hogy panaszos  a Közgyűlés 868/1996. számú elutasító határozatát nem támadta meg a bíróság előtt, valamint a szüneteltető határozatban foglaltak szerint a hat hónap letelte után sem fordult újabb kérelemmel jövedelempótló támogatás iránt.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásságra tekintettel Szeged Város Önkormányzat polgármesterét felkérem, hogy a jövőben hangolja össze az önkormányzat a  munkanélküli jövedelempótló támogatások esetében a gyakorlatot a helyi rendelet előírásaival. Ne fordulhasson elő, hogy az ügyintézők különbözőképpen értelmezzék a helyi rendelet előírásait az orvosi szakvélemény vonatkozásában.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat döntése miatt panaszos szociális ellátása veszélybe került, az önkormányzat vizsgálja meg annak  lehetőségét, hogy panaszos milyen módon kerülhetne vissza a szociális ellátási rendszerbe. 

Budapest, 1997. október 13.

Dr. Gönczöl Katalin