OBH  7923/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kubinyi Katalin

Az eljárás megindítása

104 állampolgár képviseletében nyújtottak be hivatalunkba panaszt a Nyárlőrinc község határában államigazgatási eljárás keretén belül megsemmisítésre került 42 hektáros 5-6 éves almaültetvény ügyében.
Mivel a panasz a Magyar Köztársaság Alkotmánya 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatos, a vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bekezdése alapján megindítottam.

A megállapított tényállás

A tűzelhalás az almatermésű gyümölcsfák (alma, körte, birs), valamint számos díszfa és díszcserje egyik legjelentősebb  gazdasági kárt okozó, és legnehezebben leküzdhető betegsége. A közvetlen terméskiesésen túl a fák gyors elrákosodását és kipusztulását okozza. Ez a folyamat egyes fajták esetében mindössze egy-két év. Kórokozója az Erwinia amylovora baktérium, mely az ENSZ FAO Európai és Földközi-tenger melléki országok Növényvédelmi Szervezete (EPPO) ajánlása alapján Európában, így hazánkban is - mint tagországban - zárlati (karantén) károsítónak minősül.
Magyarországon ez a betegség eddig nem fordult elő, holott a növény-egészségügyi hatóság folyamatosan végezte felderítését. Kórokozóját elsőként 1996 tavaszán a Bács-Kiskun megyei Nyárlőrinc községben, az almatermelő gazdakör 44,8 hektár nagyságú, 104 személy részarány tulajdonában lévő 6, illetve 7 éves almás kertjében azonosította a Baranya Megyei Növény-egészségügyi és Talajvédelmi Állomás Bakteriológiai Laboratóriumának nemzetközileg elismert, EU-konform módszerrel végzett 36/96/b. számú laboratóriumi vizsgálata. Az ültetvény fertőzöttsége egyes fasorokban 40-70 %-os volt.
A Földművelésügyi Minisztérium Növényvédelmi és Agrárkörnyezet-gazdálkodási Főosztálya 21298/1996. számon 1996. április 26-án hozott határozatot, ebben a Nyárlőrinc község területén lévő 089/11. helyrajzi számú 22 hektár, valamint 089/15 helyrajzi számú  20 hektár 6456 m2 nagyságú alma-gyümölcs ültetvényre állami védekezést rendelt el. Ennek keretén belül növény-egészségügyi zárlat elrendelésére és az ültetvény teljes megsemmisítésére került sor. A gyümölcsfák kivágásán túl nem volt más alternatíva, annál is inkább, mert időben néhány nap választotta el a teljes virágzástól, ami a betegség járványos terjedése szempontjából a legkritikusabb időszak. A védekezés két napot azért késett, mert az igazságügyi szakértő az ültetvény értékének a becslését végezte.
Az előbbiekben megjelölt határozat úgy rendelkezik, hogy a növény-egészségügyi zárlat legkorábban 1997. december 31-én oldható fel.
A határozat 5. pontja az alábbiakat rögzíti: "Az ültetvények megsemmisítésével érintettek tulajdoni kárrendezése kérdésében a későbbiekben intézkedem."
1996. április 26-án az FM Növényvédelmi és Agrárkörnyezet-gazdálkodási Főosztálya sajtóközleményt adott ki, melyben arról adnak tájékoztatást, hogy a tulajdonosok kárrendezése kérdésében egyidejűleg történik intézkedés.
Az almáskert tulajdonosai 1996. május 3-án levélben kérték dr.Lakos László miniszter urat, hogy tisztéből adódóan tegyen meg mindent káruk lehetőleg teljes megtérítése érdekében. A levélre dr.E.I., az FM Növényvédelmi és Agrárkörnyezet-gazdálkodási Főosztályának vezetője 1996. június 12-én válaszolt. Arról tájékoztatta a tulajdonosokat, hogy "az ügy érdemi rendezése a hivatalos kárszakértői vélemény alapján az államigazgatási eljárás keretén belül folyamatban van."
Tekintettel arra, hogy ezt követően érdemi intézkedés nem történt, a tulajdonosok képviselője szeptember 19-én ismételten levélben kérte a miniszter urat a döntés meghozatalára, a kártérítési összeg meghatározására és annak kifizetésére. A levél azonban mind ez ideig válasz nélkül maradt. A tulajdonosok a Petőfi Népe nevű újság 1996. október 15-i számából kaptak csupán tájékoztatást arról, hogy a Földművelésügyi Minisztérium munkatársai kezében vannak már a kárszakértői vélemények, de vita folyik a kártérítés összegéről. A legnagyobb problémát azonban az jelenti, hogy a kártalanításhoz szükséges pénz nem áll az FM rendelkezésére. Erre csak a pótköltségvetésből kaphatna fedezetet. Az erre irányuló FM tervezetet a Pénzügyminisztérium nem fogadta el és az új tervezetet esetleg novemberben fogják megvitatni.
Abban az esetben, ha a költségvetési többlet terhére sem sikerül a földművelésügyieknek hozzájutniuk a kártalanításhoz elégséges pénzhez, akkor csak a jövő évi agrártámogatási keretből lehet kielégíteni a nyárlőrinci almáskert-tulajdonosok igényét. Ez esetben viszont a tulajdonosok már csak pályázatot lesznek kénytelenek benyújtani.
A tulajdonosok 1996. október 16-án levélben kérték a nyilatkozatot adó G.J. minisztériumi tanácsost, hogy amennyiben az előzőekben ismertetett nyilatkozat nem az FM hivatalos álláspontját jelenti, tegyen közzé az FM egy újabb nyilatkozatot. Válasz azonban a mai napig erre a levélre sem érkezett.

Vizsgálni szerettem volna, hogy a földművelésügyi miniszter elkövetett-e mindent annak érdekében, hogy a "katasztrófa sújtotta terület" lakóinak kártalanításához szükséges pénzügyi fedezetet megteremtse. Ennek érdekében 1996. november 7-én kézbesített levélben kértem dr.L. L. miniszter urat, küldje meg azoknak az intézkedéseknek az írásos anyagát, amellyel a Földművelésügyi Minisztérium megpróbálta megszerezni a kártalanításhoz szükséges pénzeszközöket. Hivatkoztam arra, hogy több mint száz család anyagi javainak biztosításáról van szó, és ezért kértem a vonatkozó iratmásolat soron kívüli megküldését.
Többszöri telefonon tett ígéret és a novembere 19-én kézbesített megismételt levél ellenére válasz nem érkezett.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során a panaszos által beküldött, és megkeresésünkre a földművelésügyi Minisztérium Növényvédelmi és Agrárkörnyezet-gazdálkodási Főosztályának vezetője által rendelkezésünkre bocsátott iratokból a következő állapítható meg:
Az állami védekezést elrendelő FM 21298/1996. számú, 1996.április 26-án kelt határozat 5. pontja rögzíti azt, hogy az almaültetvények megsemmisítésével érintettek tulajdoni kárrendezése érdekében a későbbiekben intézkednek.
Az állami védekezést és ennek keretében az almaültetvény megsemmisítését 1996.április 26-án elrendelő határozat óta több mint hat hónap telt el és többszöri, sürgető írásbeli kérelmük ellenére a mai napig nem kaptak értesítést a tulajdonosok az őket megillető kártalanításról.
Az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált, jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének a jelen esetben fokozottan kell érvényesülnie, hiszen "katasztrófa sújtotta terület" lakosságának megélhetését biztosító anyagi javakról van szó.
Az államigazgatási eljárás szabályai értelmében az eljáró hatóságnak - a jelen esetben a Földművelésügyi Minisztériumnak - kötelessége az eljárás harminc napon belüli lefolytatása és a határozat meghozatala. Ha ennek objektív akadálya van, akkor a tájékoztatási kötelezettsége nyomatékos.
Vizsgálni szerettem volna, hogy a földművelésügyi miniszter és munkatársai kellő gondossággal jártak-e el annak érdekében, hogy a kártalanításhoz szükséges anyagi fedezetről gondoskodjanak. A vizsgálat lefolytatására azonban nem volt lehetőségem, mert a miniszter úr szóbeli ígérete ellenére sem bocsátotta rendelkezésemre a kért iratmásolatokat.
Azzal, hogy nem tájékoztatta a kártalanítása jogosultakat a földművelésügyi miniszter az eljárás folyamatáról, befejezésének akadályairól, megsértette a korrekt államigazgatási eljárás szabályait.

Megállapítható tehát, hogy sérelmet szenvedett a Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye.

Ajánlások

Felkérem a földművelésügyi miniszter urat, hogy amennyiben sürgős kérés érkezik hozzá arra vonatkozóan, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény értelmében okiratokat bocsásson az állampolgári jogok országgyűlési biztosa részére, annak tegyen eleget.
Felkérem a földművelésügyi miniszter urat, hogy az államigazgatási eljárás szabályainak megfelelően - a vizsgálat tárgyát jelentő, kiemelten súlyos érdeksérelmek orvoslását célzó eljárások esetén - a korrekt államigazgatási eljárás szabályait, ezen belül a folyamatos tájékoztatást különös gondossággal érvényesítse.
Felkérem a földművelésügyi miniszter urat, hogy haladéktalanul intézkedjen a Nyárlőrinc község határában - államigazgatási eljárás keretében - megsemmisítésre került almaültetvény tulajdonosainak kártalanításáról és a folyósítás időpontjáról értesítse az érdekelteket.

Budapest, 1996. november 27.

Gönczöl Katalin

OBH  7923/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának kiegészítő jelentése
Ügyintéző: dr. Kubinyi Katalin

Előzmények, az eljárás megindítása és lefolytatása

104 állampolgár képviseletében nyújtottak be panaszt Nyárlőrinc község határában államigazgatási eljárás keretében megsemmisítésre került 42 hektáros almaültetvény ügyében. Mivel a panasz a Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével volt kapcsolatos, a vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bekezdése alapján megindítottam.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az állami védekezést és ennek keretében az almaültetvény megsemmisítését 1996. április 26-án rendelte el a Földművelésügyi Minisztérium 21.298/1996. sz. határozata. A tulajdonosok többszöri, sürgető írásbeli kérelmük ellenére 1996 november 27-ig, a jelentés elkészítésének napjáig nem kaptak értesítést az őket megillető kártalanításról. Az államigazgatási eljárás szabályai értelmében az eljáró hatóságnak - jelen esetben a Földművelésügyi Minisztériumnak - kötelessége az eljárás harminc napon belüli lefolytatása és a határozat meghozatala. Ha ennek objektív akadálya van, akkor az eljáró hatóság  tájékoztatási kötelezettsége nyomatékos.

Tekintettel arra, hogy miniszter úr szóbeli ígérete ellenére sem bocsátotta rendelkezésemre azokat az írásbeli anyagokat, amiből megállapítható lett volna, hogy a földművelésügyi miniszter úr munkatársai kellő gondossággal jártak-e el annak érdekében, hogy a kártalanításhoz szükséges anyagi fedezetről gondoskodjanak, ebben a körben nem volt lehetőségem megállapítások megtételére. A lefolytatott vizsgálat alapján azonban megállapítottam azt, hogy a földművelésügyi miniszter azzal, hogy nem tájékoztatta a kártalanításra jogosultakat az eljárás folyamatáról, befejezésének akadályairól, megsértette a korrekt államigazgatási eljárás szabályait. Megállapítható volt ennek megfelelően, hogy sérelmet szenvedett az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye.

A vizsgálat megállapításai alapján ajánlásokkal fordultam a földművelésügyi miniszter úrhoz. Felkértem, hogy amennyiben sürgős kérés érkezik hozzá arra vonatkozóan, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény értelmében okiratokat bocsásson az állampolgári jogok országgyűlési biztosa rendelkezésére, annak tegyen eleget.
Felkértem továbbá a földművelésügyi miniszter urat, hogy az államigazgatási eljárás szabályainak megfelelően - a vizsgálat tárgyát jelentő, kiemelten súlyos érdeksérelmek orvoslását célzó eljárások esetén - a korrekt államigazgatási eljárás szabályait, ezen belül a folyamatos tájékoztatást különös gondossággal érvényesítse.
Felkértem továbbá a miniszter urat, hogy haladéktalanul intézkedjen a megsemmisítésre került almaültetvény tulajdonosainak kártalanításáról és a folyósítás időpontjáról értesítse az érdekelteket.
A vizsgálati jelentést a miniszter úr titkársága 7923/1996. számon iktatva, 1996. november 27-én vette át.

Az ajánlást követően a Földművelésügyi Minisztériumból érkezett válaszok

Az FM Növényvédelmi és Agrárkörnyezet-gazdálkodási Főosztályának vezetőjétől, E.I.-tól 1996. november 28-i keltezéssel, postai úton 1996. december 3-án levél érkezett hivatalomba. A főosztályvezető úr ezzel a levéllel 1996. november 6-án és november 19-én L.L. miniszter úrnak küldött levelemre válaszolt. Megküldte J.M. részére a Pénzügyminisztérium Központi Fejezetek Főosztályához 1996. július 1-jén az FM Költségvetési Főosztálya által megküldött telefax, valamint az FM Közgazdasági és Térségfejlesztési Főosztálya által B.F. PM főosztályvezetőhöz címzett, 1996. július 8-én kelt levelének a másolatát.
Tájékoztatott továbbá, hogy a Kormány 1996. november 21-én határozott a tulajdonosok egyszeri, egyösszegű kárenyhítéséről, melyre 300 forintot biztosított az 1996. évi költségvetés általános tartaléka terhére.
A Kormány a kártalanítást két feltételhez kötötte. Csak az jogosult kártalanítása, aki ültetvény megsemmisítésének elrendelését jogerős határozattal tudja igazolni, továbbá kötelezettséget vállal, hogy az érintett területet továbbra is a gyümölcs művelési ágban hasznosítja. A levél azt is tartalmazta, hogy a károsultak kiértesítését 1996. december 2. és 6. között tervei a főosztály.
Szintén 1996. december 3-án kézbesítővel újabb levél érkezett hivatalomhoz E.I. főosztályvezető úrtól. Ebben a levélben egyrészt az 1996. november 26-án L.L. miniszter úrnak címzett "átiratra" válaszolt E.I. Válasza azt tartalmazza, hogy november 25-én már megküldte a kártalanításhoz szükséges pénzügyi források biztosítását kezdeményező intézkedések iratmásolatait.
Az 1996. november 29-én kelt, L.L. miniszter titkárságvezetőjéhez címzett intézkedést sürgető levelemre is ebben a levélben válaszolt E.I. főosztályvezető úr. Arról tájékoztatott, hogy a kártalanítás végrehajtásáról a termelők egyenkénti, ütemezett kiértesítését a Bács-Kiskun Megyei Növényegészségügyi és Talajvédelmi Állomás az 1996. december 2-ával kezdődő héten kezdi meg. Ennek tényét - a levél szerint - a károsultak már ismerik, mert közös képviselőjük szóbeli tájékoztatása megtörtént.

A válaszlevelek megérkezését követően megtett intézkedések

Tekintettel az ügy súlyára és a rendelkezésre álló rövid időre - hiszen az FM főosztályvezetője levele szerint az értesítések kiküldése már december 2-án megkezdődött - telefonon vettük fel a kapcsolatot a károsultak képviselőivel és a Bács-Kiskun Megyei Növényegészségügyi és Talajvédelmi Állomás vezetőjével.
1996. november 9-én B.B., a megyei növényegészségügyi állomás vezetője arról tájékoztatta telefonon érdeklődő ügyintézőnket, hogy az FM-ből még nem kapták meg a szükséges iratokat, így nem tudták elkezdeni a károsultak kiértesítését. Írásbeli felhatalmazást sem kaptak még a kártalanítási egyeztetések megkezdésére, csupán szóbeli tájékoztatást kaptak a minisztériumból, hogy ez lesz a feladatuk. Ugyanezen a napon a panaszosok képviselői is úgy nyilatkoztak, hogy nem kaptak még szóbeli értesítést arról, hogy a megyei állomás fogja intézni ügyüket.
1996. december 10-én ügyintézőnk telefonon történő érdeklődésére B.B. arról tájékoztatta, hogy ezen a napon futárpostával megkapták a felhatalmazást tartalmazó iratokat a minisztériumból. Ez tartalmazza a 300 millió forintos fedezet biztosítását is. Ezen a napon megkezték a károsultak értesítését és december 18-ig tervezik befejezni az egyeztető tárgyalásokat és a megállapodások aláírását. Az aláírt megállapodásokat folyamatosan felküldik az FM Költségvetési Irodájába és innen kerül átutalásra a kártalanítási összeg az almáskert tulajdonosoknak.
A tulajdonosok képviselője a telefonon megerősítette, hogy megkezdődött a károsultak értesítése.

A kiegészítő vizsgálat megállapításai

A jelentés átvételét követően a Földművelésügyi Minisztériumból érkezett levelek és a csatolt iratmásolatokból a következő állapítható meg:

Az FM Költségvetési Főosztálya 1996. július 1-jén - a Pénzügyminisztérium Központi Fejezetek Főosztályára küldött telefaxban kérte a támogatási pótigényei között - a fedezetet a tűzelhalás miatt elrendelt állami védekezés kártérítésére.
1996. július 9-én az FM Közgazdasági és Térségfejlesztési Főosztályának vezetője tett észrevételeket  B.F. PM főosztályvezetőnek írt levélben az 1996. évi költségvetésről szóló törvény módosításáról szóló kormány-előterjesztés tervezet agrárgazdasági vonatkozásaival kapcsolatban. Ebben a levélben megismétli a korábbi előterjesztést és pótelőirányzat biztosítását kéri a kártalanításhoz.
Az ezt követő, júliustól novemberig terjedő időszakban tett intézkedésekről dokumentumokat nem küldött meg érszemre még pótlólag sem az FM. 
Ebből az anyagól ismét nem állapítható meg, hogy a földművelésügyi miniszter és munkatársai kellő gondossággal jártak-e el annak érdekében, hogy a kártalanításhoz szükséges anyagi fedezetről gondoskodjanak.

Az ajánlások sorrendjében az FM intézkedéseivel kapcsolatban a következő megállapításokat teszem: 

ad.1.
Az előzőekben részletesen leírtaknak megfelelően sürgős kérésem ellenére a Földművelésügyi Minisztérium jelentős késedelemmel és csak részben bocsátotta rendelkezésemre a kért iratmásolatokat. Ennek következtében az 1. számú ajánlásra adott választ nem fogadom el és egyben a jövőre vonatkozóan megismétlem az 1. számú ajánlást.
ad.2.
Az ajánlások megküldését követő időszakra vonatkozóan is megállapítható, hogy a Földművelésügyi Minisztérium nem tájékoztatta kellő időben és kellő gondossággal a tulajdonosokat arról, hogy mi akadályozza a kártalanítási tárgyalások megkezdését. Ennek megfelelően ebben a vonatkozásban sem fogadom el a Földművelésügyi Minisztérium válaszát.
ad.3.
Tekintettel arra, hogy jelentős késéssel ugyan, de a Földművelésügyi Minisztérium utasítására a Bács-Kiskun Megyei Növényegészségügyi és Talajvédelmi Állomáson megkezdődtek a tulajdonsokkal a kártalanítási tárgyalások, a 3. számú ajánlásban foglaltakra elfogadom a Földművelésügyi Minisztérium válaszát, illetve intézkedését.

Budapest, 1996. december 17.

Gönczöl Katalin