OBH 7865/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:
Panaszos sérelmezte, hogy az illetékhivatal bejegyzési illeték megfizetésére kötelezte, melynek összegét is tévesen is határozták meg. 

Az országgyűlési biztos általános helyettese a jogbiztonság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:
Panaszos a szomszédos ingatlan tulajdonosával együtt ingatlana megosztását kérte, akként, hogy a határmódosítás az ingatlanok területeinek módosításával nem járt. Az ingatlanok megosztását a jegyző a 349/95. sz., 1995. február 27-én kelt határozatával engedélyezte. A határozat alapján a földhivatal 1996. szeptember 16-án hozta meg határozatát az ingatlanok egybeolvasztásáról és megosztásáról. Cegléd Város Polgármesteri Hivatal Illetékhivatala a földhivatali határozat alapján vagyonszerzési illetéket nem állapított meg, mivel az ingatlanok értéke a megosztás előtt és a megosztás után nem változott. Azonban 311.611-1/95. sz. fizetési meghagyással 1.000.-Ft telekkönyvi eljárási illeték megfizetésére kötelezte a panaszost. Panaszos ezt megfellebbezte, arra hivatkozva, hogy a telek megosztása a szomszédja és a vevő kérésére történt. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 60.076/97. sz. határozatában a fizetési meghagyást helybenhagyta.
Panaszos 1995. március 4-én adta el ingatlanát.

Alkalmazandó jogszabályok:

Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény /Itv/ (1995. július 30-tól hatályos szöveg)
3. § (
(4) Az eljárási illetékkötelezettség - az e törvény mellékletének (a továbbiakban: melléklet) XVIII. címében említett kivételekkel - az eljárás megindítása iránti kérelem előterjesztésekor keletkezik.

31. § (1) Az államigazgatási eljárási illetéket az eljárás kezdeményezésekor az köteles megfizetni, aki az eljárás megindítását kéri. Az egyes államigazgatási eljárások külön illetéke tekintetében e törvény melléklete eltérően rendelkezhet...
(5) Ha az eljárásban több ügyfél vesz részt és az eljárás jellege kizárja azt, hogy az egyes ügyfelekkel szemben különböző határozat keletkezzen, csak annyi illetéket kell fizetni, mint amennyi abban az esetben járna, ha az eljárás csak egy ügyfél ügyében folyna. Ellenkező esetben annyi illetéket kell fizetni, mint amennyi akkor járna, ha mindegyik ügyfél ügyében külön eljárás folyna.

Melléklet XVI. Az ingatlannyilvántartási eljárás illetéke

1. Ingatlan tulajdonjogának, illetőleg vagyoni értékű jogának a bejegyzésére irányuló eljárás illetéke, a változással érintet ingatlanonként 2000 forint.
2. A jelzálogjog bejegyzése iránti eljárás illetéke a jelzáloggal biztosított követelés értékének 5%-a, de legfeljebb 5000 forint. Jelzálogjog részleges átszállása esetén az egyes átszálló részjelzálogjogok értékét kell illetékalapul venni. A jelzálogjog törlésére irányuló eljárás illetéke 1000 forint.
3. A vagyoni értékű jog törlése iránti eljárás illetéke 1000 forint.
4. Az 1-3. pontokban megjelöltektől különböző egyéb jogok és tények bejegyzésére vagy törlésére, illetőleg az ingatlan adataiban történt változás átvezetésére irányuló eljárás illetéke - ideértve az építéssel megszerzett épület (építmény) ingatlan-nyilvántartásba vételét is - 400 forint.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai:

A csatolt iratokból kitűnik, hogy az ingatlan megosztásáról a panaszos kötött megállapodást a szomszédos ingatlan tulajdonosával, majd 1995. március 4-én eladta ingatlanát. A csatolt iratokból megállapítottam, hogy a telekalakítást a vevő kérelmezte, erre hivatkozva állítja a panaszos, hogy a bejegyzési illetéket nem neki kellene megfizetni.
Azonban az ingatlan megosztásával kapcsolatos eljárás megindulásakor, a jegyzői határozat meghozatalakor (1995 február 27.) még a panaszos volt az ingatlan tulajdonosa. Ezért az illetékhivatal, az Itv. 3. § (4) bekezdése, és 31. §-a értelmében jogszerűen kérte a panaszostól az illeték megfizetését.

Panaszos másik kérelme szerint, az illetékhivatal tévesen alkalmazta az illetéktörvény XVI melléklete 1. pontját, mert esetében a 4. pontot kell alkalmazni.
Megállapítottam, hogy az Itv. mellékletének XVI része a telekkönyvi bejegyzés eljárási illetékét határozza meg. A panaszos ügyében a földhivatal a telekmegosztás során a két ingatlant egybeolvasztotta, majd a kérelmezők nevére más térmértékkel a tulajdoni jogcímre hivatkozva jegyezte be újra. Ebből következően a tulajdonjogot érintette a bejegyzés, és így a melléklet XVI. rész 1. pontjában írt eljárási illetéket kell megfizetni.
Az illetékhivatal a jogszabályban írtak szerint járt el. Alkotmányos visszásság nem történt.

A megkötött adásvételi szerződés 5. pontja értelmében a vevő 1995. március 4-től viseli az ingatlan terheit
Mivel a panaszos és a vevő közötti szerződés 5. pontjában a vevő vállalta az ingatlannal kapcsolatban felmerült terhek viselését 1995. március 4. napjától, a panaszos erre a szerződésre hivatkozva kérheti a vevőtől a kifizetett illeték megtérítését.

Budapest, 1998. március 2.

Dr. Polt Péter