OBH 7815/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
Panaszosok - budapesti lakosok - panaszukban a szárligeti polgármesteri hivatal jegyzőjének - tulajdonukban álló ingatlannal szomszédos ingatlanra vonatkozó - építési majd építésrendészeti eljárásaiban hozott döntéseket, az eljárások elhúzódását sérelmezték. A panaszosok által előadottak, valamint a becsatolt iratok alapján az Alkotmányban rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonság elve sérülésének gyanúja merült fel, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /1/ bekezdése alapján vizsgálat lefolytatására kértem fel a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, s bekértem az ügyre vonatkozó első fokú előzményi iratokat.

Alkalmazott jogszabályok:		Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
					2/1986. ÉVM (Országos Építésügyi Szabályzat)
					12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet 
					az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról
Érintett alkotmányos jog:		Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, 					demokratikus jogállam.

A megállapított tényállás:
A panaszos szomszédja építési engedélyt kapott a 616/1994. sz. határozattal, majd új eljárás lefolytatását követően 182-2/1996. sz. alatt.
A másodfokú hatóság ezt a határozatot is - mint az elsőt, anyagi jogszabálysértésre hivatkozva semmisítette meg. Időközben építtető jogerős építési engedély nélkül megkezdte az építkezést, így az újabb megismételt eljárásban a jegyző 188-7/1995. sz. alatt már fennmaradási és továbbépítési engedélyt adott építtető részére, mely határozatban a másodfokú hatóság ismételten megsemmisítő döntést hozott (03-149/7/1995.), majd a 03-149/8/1995. sz., december 15-én kelt újabb megsemmisítő határozatával ismét új eljárás lefolytatását rendelte el.
A jegyző ismételt kérésére a megyei közigazgatási hivatal 908-2/1996. sz. (november 19.) határozatával Bicske Város jegyzőjét jelölte ki.
A kijelölt hatóság az iratok hozzákerülését követően határidőben intézkedett. Figyelemmel arra, hogy építtető nem lakja a megépített "lakást", tartózkodási helye a hatóság előtt ismeretlen volt (a hivatalos értesítéseket a posta nem tudta kézbesíteni), még a lakcímnyilvántartón keresztül is megpróbálta felkutatni a jegyző.
Többszöri eredménytelen helyszíni szemlét követően a helyszínen találta építtetőt, így a szemlét meg tudta tartani, s a fennmaradási engedély elbírálásához szükséges hiányok pótlására hívta fel építtetőt, meghatározott idő megjelölésével.

Építtető a fennmaradási engedély iránti kérelmét hiányosan nyújtotta be, ezért a kijelölt építésügyi hatóság hiánypótlásra hívta őt fel, majd határidő-hosszabbítást engedélyezett a hiányok pótlására. 
A kérelem alapján az első fokú hatóság a 205-15/1997. sz. (a 1538-3/1997. sz. II. fokú határozattal helybenhagyott) határozattal fennmaradási és továbbépítési engedélyt adott építtető részére hétvégi ház lakóházzá történő bővítésére.
Figyelemmel arra, hogy az építtető az épület kéményét nem a tervnek megfelelően építtette meg, annak bontását rendelte el a hatóság a 205-16/1997. sz. határozatával. 
A kötelezést kimondó határozatot a hatóság nem tudta kikézbesíteni.

A vizsgálat megállapításai:
Az építkezés helye szerinti építésügyi hatóság több ízben hozott jogszabálysértő határozatot, melyet a másodfokú hatóság minden esetben megsemmisített. Az eljáró jegyző harmadik (akkor már fennmaradási engedélyt és továbbépítést megadó) határozata ellen benyújtott fellebbezés felterjesztésekor kérte más eljáró hatóság kijelölését, erre azonban csak az újabb megsemmisítő másodfokú döntés után került sor. Az eljárásra kijelölt bicskei jegyző az építtető jogkövető magatartása hiányában nem tudta betartani az ügyintézési határidőket, így felelőssé nem tehető az eljárás elhúzódásáért.
A szárligeti jegyző jogszabálysértő határozatait felettes hatóság minden esetben megsemmisítette, így a jogsértő állapotot megszűntette.
A rendelkezésemre álló iratokból (hatósági eljárási és a rendezési terv, valamint helyszínrajz) megállapítható, hogy a meglévő üdülőépület utca felé történő bővítésének építésügyi jogszabályi akadálya nem volt.
A tényállás teljes körű tisztázása ugyanakkor az eljáró közigazgatási szerv törvényben előírt kötelezettsége, s ennek elmulasztásával az alkotmányban rögzített jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal kapcsolatosan alkotmányos visszásságot okozott. Ezt a visszásságot jelen ügyben a másodfokú építésügyi hatóság mint felettes szerv megszűntette, először megsemmisítő döntéseivel, majd más eljáró közigazgatási szerv kijelölésével.
Eljárásom alatt a fennmaradási engedélyezési eljárás befejeződött.
Az eljárásra kijelölt első fokú hatóság tájékoztatása szerint a 205-16/1997. sz. - kéménybontási kötelezettséget elrendelő határozatát nem tudta kézbesíteni (hasonlóan több hivatalos küldeményéhez) építtető részére. Küldeménye "Címzett ismeretlen", az ismételt kézbesítés "Nem kereste" jelzéssel érkezett vissza.
Figyelemmel arra, hogy az alkotmányos visszásság megszűnt, a konkrét eljárások vonatkozásában külön ajánlást tenni nem tartottam szükségesnek.

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter