OBH 7811/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszosok nyugodt életvitelét jelentős mértékben zavarja a szomszédjukban működő száraztészta készítő műhelyben folytatott tevékenységből eredő zaj.  Kifogásolták, hogy a zajhatás miatt hiába fordultak több ízben az illetékes hatóságokhoz.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján az alkotmányban biztosított egészséges környezethez való jog és a jogállamiság alkotmányos elvének érintettsége miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás:

Esztergom-kertvárosban a panaszosok közvetlen szomszédjában tésztagyártó műhely üzemel egy faházban, amelyet építési engedély nélkül építettek fel. Esztergom Város Jegyzője által kiadott fennmaradási engedély feltételeit Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal 1998. január 21-én kelt határozatában megváltoztatta. 

Az Észak-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség a panaszosok sorozatos bejelentései nyomán, mint első fokú környezetvédelmi hatóság 1997. április 14-én kelt határozatában zajkibocsátási határértékeket állapított meg az üzemre. A panaszosok leveleikben jelezték, hogy a zajkibocsátás a határérték megállapítását követően nem csökkent. A Környezetvédelmi Főfelügyelőség a panaszosok beadványára 1997. augusztusában azt a tájékoztatást adta, hogy mivel a panaszosok az Észak-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség határozatával szemben nem éltek jogorvoslattal, illetve jogorvoslati jogosultságukról lemondtak, amíg a zajszint a megállapított határt nem haladja meg, környezetvédelmi szempontból nem valósul meg jogsértés.

A rendelkezésre álló iratokból nem derül ki, hogy a panaszosok mikor mondtak le jogorvoslati jogukról, ezzel szemben a határozat kézhezvételének másnapján panaszlevelet intéztek a környezetvédelmi felügyelőséghez.

Az iratokban nincsen nyoma annak, hogy a környezetvédelmi felügyelőség mikor ellenőrizte az általa megállapított határérték betartását, amennyiben erre sor került, a panaszost nem tájékoztatták.

A birtokháborítás megszüntetése iránt bírósági eljárás van folyamatban.

A vizsgálat megállapításai:

Az Obtv 29. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos bíróság eljárását, illetve olyan ügyet, amelyben bírósági eljárás van folyamatban, nem vizsgálhat. Ennek alapján az ügy birtokvédelmi vonatkozásaival kapcsolatban nincs hatásköröm eljárni.

A fennmaradási engedély megadásával kapcsolatos feltételek fennállásának mérlegelése az építésügyi hatóság jogköre. Ennek megfelelően az országgyűlési biztos nem mérlegelheti a szakkérdéseket, csak azt állapíthatja meg, hogy a hatóság a jogszabályoknak, végső soron az Alkotmánynak megfelelően járt-e el, a hatóságok intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot.

A rendelkezésre álló iratok alapján, a fennmaradási engedély ügyében lefolytatott eljárásban nem merült fel jogszabálysértés, nem állapítható meg tehát az, hogy az eljárt hatóságok intézkedése vagy mulasztása alkotmányos visszásságot okozott. 

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 2.§-a az alapelvek között írja elő a tájékoztatási kötelezettséget. Ennek megfelelően az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja. A 27.§ alapján "a közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány".

Az Észak-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség és a Környezetvédelmi Főfelügyelőség nem tájékoztatta a panaszost arról, hogy a határozatban megállapított határérték betartását illetve be nem tartását milyen esetben, kinek a kérése alapján, ellenőrzik. A panaszos ismételt beadványaira mérést nem végeztek, illetve amennyiben sor került erre, a panaszost erről nem tájékoztatták.

A zaj mérséklése érdekében intézkedés nem történt, illetve mérés hiányában az sem derült ki, hogy túl lépi-e a tészta gyártó üzem által kibocsátott zaj a határértéket.

Mindezek alapján megállapítom, hogy veszélyezteti az egészséges környezethez való alkotmányos jogot és ezáltal a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz, hogy az Észak-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség és a Környezetvédelmi Főfelügyelőség eljárása során a panaszost nem látta el a megfelelő felvilágosítással és ezáltal nem tette lehetővé számára törvényben biztosított jogai gyakorlását.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlásokat teszem:

1.	kérem a Környezetvédelmi Főfelügyelőség vezetőjét, hogy saját hatáskörében
	vizsgálja felül a meghatározott határértéket, és a vizsgálat megállapításának
	megfelelően, tegye meg a szükséges intézkedéseket, valamint
 
2.	az eljárásról folyamatosan tájékoztassa a panaszosokat, különös figyelemmel
	arra, hogy az újabb határozatban foglaltak végrehajtása tekintetében, milyen
	jogosultságaik vannak.

Budapest, 1998. június 11.

Dr. Polt Péter