OBH 7671/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr.Ágoston Zsuzsa

A vizsgálat megindítása

A panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, sérelmezve a gyámhatóságok eljárását. Unokáival való kapcsolattartását a gyermekek apja akadályozza, a gyámhatóság intézkedései elhúzódnak és eredménytelenek.

A megállapított tényállás

Panaszos kapcsolattartása 1982- ben, illetve 1987 -ben született unokáival 1995 őszétől megszakadt. A kialakult helyzetre való tekintettel a gyámhatósághoz fordult segítségért, az ügyben döntés 1997 februárban született: Szeged Megyei Jogú Város Jegyzője szabályozta a kapcsolattartást. Ezt a határozatot a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal megsemmisítette és az iratok áttételét rendelte el az ügyben eljárni illetékes Vecsés Község Jegyzőjének.

Az érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
 (3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 77. § (1) A szülők saját háztartásukban kötelesek gondoskodni a kiskorú gyermekük állandó lakásáról. A gyermek állandó lakásának – ha jogerős ítélet vagy gyámhatósági határozat másként nem rendelkezik – a szülők állandó lakását kell tekinteni, akkor is, ha a gyermek ideiglenesen máshol tartózkodik.

51/1986. (XI. 26.) MT rendelet a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról ( Hatályban 1997 november 1. napjáig )

23. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő [Csjt. 92. § (1) bekezdés], mind a nagyszülő, továbbá – ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van – a gyermek nagykorú testvére és szülőjének testvére is (a továbbiakban együtt: szülő) jogosult.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról ( Hatályba lépett 1997 november 1 napján.)

28. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő, mind a nagyszülő, továbbá – ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van – a gyermek nagykorú testvére, szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa is jogosult.

12/1987. (VI. 29.) MM rendelet a gyámhatóságokról, egyes gyámhatósági feladatokról és a gyámhatósági eljárásról (Hatályban 1997 november 1 napjáig.)

3. § (1) Az eljárásra az a gyámhatóság illetékes, amelynek a területén a kiskorú szüleinek, gyámjának, az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy gondnokának (a továbbiakban együtt: törvényes képviselő) állandó lakóhelye van.
(2) Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők állandó bejelentett lakása különböző gyámhatóságok illetékességi területén található, közülük az a gyámhatóság illetékes, amelynek területén a kiskorú állandó bejelentett lakóhelye van. Ha a kiskorú állandó bejelentett lakóhelye egyik szülőjével sem azonos, az a gyámhatóság illetékes eljárni, amelynek területén az anya állandó bejelentett lakóhelye található.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Hatályba lépett  1997 november 1-én.)

124. § (1) Az eljárásra az a települési önkormányzat képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek a területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy gondnokának a lakóhelye van.
(2) Ha a szülői felügyeletet együttesen gyakorló szülők bejelentett lakása különböző illetékességi területen található, az eljáró szerv illetékességét a gyermek bejelentett lakóhelye határozza meg. Ha a gyermek bejelentett lakóhelye egyik szülőjének lakóhelyével sem azonos, az a szerv jár el, amelynek területén az anya lakóhelye található.

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról

Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).

146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról 

29. § (1) A polgárnak a lakcímét, illetve annak változását az új lakcíme szerint illetékes jegyzőnél kell bejelentenie. A polgár tartózkodási helyének újabb tartózkodási hely létesítése nélküli megszüntetését a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnél is bejelentheti.
(2) A jegyző a lakcímet, illetőleg annak változását a személyi igazolványba, kiskorú vagy cselekvőképtelen személy esetében pedig a személyazonosító jelről kiadott hatósági bizonyítványba jegyzi be.
30. § (1) Az újszülött első lakóhelyeként az anya lakóhelyét, ennek hiányában tartózkodási helyét – a születés tényével együtt – az anyakönyvvezető jelenti be.
(2) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: nevelésbe vett gyermek) lakóhelyét – a szülőjének lakóhelyével megegyezően – a gyámhivatal határozatban állapítja meg. A nevelésbe vett gyermek lakóhelyeként – ha az fontos okból érdekében áll – a gyámhivatal megállapíthatja a tényleges gondozás helye szerinti gyermekotthont vagy – ha a nevelőszülő ehhez hozzájárult – a nevelőszülő lakóhelyét, ennek hiányában a területi gyermekvédelmi szakszolgálat székhelyét.
(3) Az ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben elhelyezett gyermek lakóhelye megegyezik szülőjének (törvényes képviselőjének) lakóhelyével.
31. § (3) A tizennégy éven aluli gyermek, illetve a cselekvőképességet kizáró gondokság alá helyezett személy lakcímbejelentését a törvényes képviselője teljesíti.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos kérelmére Szeged Megyei Jogú Város Jegyzője szabályozta unokáival való kapcsolattartását. Ezt a határozatot a gyermekeket nevelő apa megfellebbezte. A II. fokú eljárás során a  Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal észlelte, hogy az I. fokon eljáró szerv illetékesség hiányában járt el, mert az illetékességet megalapozó lakcím: a gyermekek törvényes képviselőjének (az apának) az állandó bejelentett lakhelye Vecsésen van. A szegedi gyámhatóság határozatát a megyei gyámhatóság megsemmisítette és elrendelte az iratok áttételét az ügyben eljárni illetékes Vecsés Község Jegyzőjének. 

Az iratok áttanulmányozása során megállapítható, hogy az eljárás elhúzódásának oka kettős:

Szeged Város Jegyzője megbízásából eljáró ügyintéző nem észlelte illetékessége hiányát. A felek Szegeden éltek, a gyermekek bejelentett lakhelye Szegeden volt, ott jártak iskolába, figyelmét elkerülte az, hogy az apa állandó bejelentett lakhelye más településen van. 

A vecsési gyámhatóságot  az eljárás gyors lefolytatásában akadályozta, hogy az ügyben érintett felek: a kiskorúak, a nagyszülő és az apa tartózkodási helye Szegeden van, ezért eljárási cselekményeket (pl. kiskorúak meghallgatása, környezettanulmány készítése, egyezség létrehozására kísérlet, stb.) minden esetben csak a szegedi gyámhatóság megkeresése útján tudott lefolytatni.
Vecsés Nagyközség Jegyzője 1997 december 12 -én kelt határozatával a nagyszülői kapcsolattartást szabályozta, ez a határozat 1998 január 5. napján jogerőre emelkedett.

A lakcímváltozást bejegyző ügyintéző azzal, hogy kiskorú gyermeknek a szülői felügyeletet gyakorló szülő lakhelyétől  eltérő lakcímet jegyzett be nem vette figyelembe a családjogi törvény 77.§ rendelkezését, mely szerint ezt gyámhatósági határozat, vagy bírói ítélet alapozhatja meg .

Gyakran előfordul, hogy gyermekeiket a szülők a nagyszülő, rokon lakásába jelentik be, vagy a tizennegyedik életévét  betöltött gyermek máshová "jelentkezik be".
Jelen esetben az apai nagyszülő lakhelye a gyermekek állandó lakhelye, ugyanakkor az apa, aki szintén ott él, vecsési lakos. Ez nem csak ebben az ügyben, hanem bármilyen gyámhatósági ügyben zavart okozhat, nincs mindig abban a helyzetben a gyámhatóság, hogy egyeztesse az adatokat. (Melyek jogellenesen eltérők, jelen esetben a két kiskorú állandó lakhelyének az apa vecsési címét kell tekinteni.). Ebben az ügyben azért is van jelentősége a gyermekek állandó bejelentett lakhelyének  mert az eljárás kezdetén az anya szülői felügyeleti joga még fennállt  (a házassági bontóperben - mely a gyermekek elhelyezéséről és a szülői felügyelet gyakorlásáról döntött - 1996 októberében hozott ítéletet a bíróság), így akkor az anya állandó lakhelyét kellett volna figyelembe venni.

Vecsés Polgármesteri Hivatal népességnyílvántartásából kiderül, hogy az apa  állandó lakhelye 1980 óta a jelenlegivel megegyező, így megállapítható, hogy a kiskorúak szegedi lakcímét bejegyző ügyintéző mulasztott azzal, hogy elfogadta a két gyermek  állandó lakhelyének változását, anélkül, hogy a törvényes képviselő lakcímével egyeztette volna.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a gyámhatósági eljárás során állampolgári jogsérelmet okozó mulasztás nem történt, azt, hogy  a szegedi gyámhatóság  illetékesség hiányában járt el, megállapította a II. fokú gyámhatóság.

A 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról részletes rendelkezéseket tartalmaz a családból kiemelt gyermek lakhelyének rendezésére vonatkozóan, ugyanakkor nem rendezi a szülői felügyeleti jog alatt álló kiskorúak lakcímbejelentésére vonatkozóan.

Tiltó rendelkezés hiányában előfordul a szülői felügyelet vagy gyámság alatt álló kiskorú állandó bejelentett lakhelyének a törvényes képviselőétől eltérő bejegyzése és ez sérti a jogbiztonságot, nincs összhangban a családjogi törvény rendelkezésével és a gyermek kiemelt alkotmányos védelmével ( Alk.67 § ) összefüggésben visszássáot okoz.
A kormányrendelet arra is lehetőséget ad, hogy a  tizennegyedik életévét betöltött kiskorú állandó bejelentett lakhelyének megváltoztatását maga jelentse be. Ebben az esetben  megtörténhet, hogy nehéz kideríteni törvényes képviselőjének személyét (pl.sürgős orvosi ellátás, veszélyeztetettség esetén, stb.)

A kiskorúak állandó lakcímének rendezetlensége és az ebből keletkező visszásságok megszüntetése érdekében a következő ajánlásokkal élek:

1. Felkérem a Belügyminisztert, hogy kezdeményezze a 146/1993 (X.26.) kormányrendelet módosítását, a kiskorúak lakcímrendezésére vonatkozó egyértelmű  - a családjogi törvénnyel összhangban történő szabályozást.
2. Indítványozom, hogy  a  Belügyminiszter kormányrendeletben történő szabályozás megtörténtéig, az állami irányítás egyéb jogi eszközének kibocsátásával a polgármesteri hivatalok jegyzőit a családjogi törvény 77.§. rendelkezésének betartására szólítsa fel. 

Budapest, 1998 október 2.

Dr. Polt Péter