OBH 7625/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárásá megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy gyermektartási ügyben tett feljelentésének intézéséről a rendőrség nem tájékoztatta,  gyermeke elrablásának ügyében nem intézkedtek és gyermekei ólommal történt mérgezése ügyében sem jártak el. A   bíróság által megitélt gyermektartásdíj behajtására a végrehajtó nem intézkedett, 
	A panasz bejelentése óta eltelt hosszabb időre tekintettel 1999. március hónapban panaszost felkértem nyilatkozatra, történt e helyzetében változás. Panaszos írásbeli válasza szerint korábbi problémáiban  változás nem történt, a hatóságok semmit nem tettek. 	Segítséget kért viszont az időközben vele szemben gondnokság alá helyezése  továbbá a gyermekelhelyezés megváltoztatása iránt indított bírósági eljárásokkal kapcsolatban.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében tanulmányoztam panaszos beadványának mellékletét képező iratokat és felvilágosítást kértem Szeged megyei jogú város jegyzőjétől továbbá a Szegedi Rendőrkapitányság vezetőjétől. 

Érintett alkotmányos jogok:
	Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog ( Alkotmány. 2.§ /1/ bek. )
	Jogorvoslathoz való jog ( Alkotmány. 57. § /5/ bek. )

Alkalmazott jogszabályok: 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 
	16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
	(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.

A vizsgálat megállapítása:
	Panaszos 1996. szeptember hónap során írásban bejelentést tett a Szegedi Rendőrkapitányságra, hogy középiskolás leányát ismeretlen személyek el akarták rabolni, továbbá volt férje őt és két leányát ólommal mérgezi. Az ügyben a rendőrség 11/1113-1996. ált. számon folytatott eljárást, melynek keretében a rendelkezésre álló igazolás szerint  1996.  szeptember  27-én  órákon  keresztül  meghallgatták a középiskolás leányt, a 
panaszost, beszéltek a leány iskolájának tantestületi tagjaival és leellenőrizték a panaszos  által gyanúsként megjelölt személygépkocsikat. A beszerzett adatok szerint bűncselekmény gyanúját nem lehetett megállapítani, ezért az eljárást 1997. április hó végén megszüntették. Erről panaszost  először szóban, majd a póstai kézbesítő könyv igazolása szerint 1997. május 12-én  írásban is értesítették.
	A gyermekek állítólagosan  ólommal történő mérgezése ügyében a Szegedi Rendőrkapitányság a  panaszos 1996. február 29-én tett bejelentése alapján már intézkedett. A panaszos által a bűncselekmény állítólagos bizonyitékaként átadott őrölt és lefőzött kávét, továbbá egy flakon ismeretlen folyadékot szakértői vizsgálatra megküldték. A szakértői vizsgálat a mintákban mérgező anyagot nem mutatott ki.  Az ügyben    a rendőrség 1996. nyarán feljelentés-kiegészítést is folytatott, mert az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat (ÁNTSZ) Csongrád Megyei Intézete - a panaszos állítására figyelemmel  - jelzést tett a rendőrkapitányságra azért, mert a panaszos két gyermekénél az 1996. március hónap során elvégzett orvosi vizsgálat során a normális értéket meghaladó ZP (cinkprotoporfilin) értéket mutattak ki. A nagyobbik leánygyermek kórházi kivizsgálását ugyan megkezdték, de a javasolt  további orvosi vizsgálatokhoz a panaszos nem járult hozzá, a gyermeket a kórházból hazavitte.
	A feljelentés kiegészítése során bevont igazságügyi orvosszakértő véleménye szerint a normális mértéket  minimális mértékben meghaladó érték önmagában nem alkalmas az ólommérgezés tényének igazolására, az a városi környezeti ártalmas hatások alapján is kialakulhatott. A család lakókörnyezetében az ÁNTSZ részéről elvégzett szemle, vizsgálat eredménye nem hozott felszínre olyan körülményt, ami a mérgezés tényét alátámasztotta, illetve a ZP magasabb értékét indokolta volna.
	Ezekre az adatokra figyelemmel a Szegedi Rendőrkapitányság bűncselekmény alapos gyanújának hiányában a nyomozás teljesítését  1996. augusztus 9-én megtagadta. A határozatot - miután a jelzést az ÁNTSZ tette - panaszos részére nem küldték meg.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy panaszos 1994. december 2-án tett feljelentést volt férjével szemben gyermektartásdíj fizetésének elmulasztása miatt. ( A tartás elmulasztásáért a volt férjjel szemben már korábban  is folytattak büntetőeljárást, a Szegedi Városi Bíróság  1994. október 12-én próbára bocsátotta ) Az ügyben a nyomozás lefolytatására  és az ügyészség részéről a vádemelésre alig több mint két hónap alatt intézkedés történt. Ez abból állapítható meg, hogy a bíróság a volt férjet a kitűzött tárgyalásra már 1995. február 16-án megidézte. (A bírósági eljárás később felfüggesztésre került, mert a  tárgyaláson a vádlott nem jelent meg, újabb idézést már nem vett át, ismeretlen helyen tartózkodott.) Azt, hogy a rendőrség a panaszost a nyomozás befejezéséről és a vádemelési javaslatról tájékoztatta-e, iratok hiányában  ma már   nem lehet megállapítani. Ennek azonban nincs különösebb jelentősége, mert ezen intézkedés ellen a büntetőeljárásról szóló törvény 148. § /2/ bekezdése szerint panaszos jogorvoslati lehetőséggel nem rendelkezett. Arról, hogy az eljárás folyamatban van, a bírósági eljárásban történő idézése alapján tudomással kellett rendelkeznie.
	Vizsgálatom nem terjedt ki a panaszos beadványában szereplő és  bíróság által lezárt  vagy bíróság elött folyamatban levő  ügyekre - beleértve a végrehajtási, gyermekelhelyezés  megváltoztatása, továbbá  a  gondnokság alá helyezés iránti eljárást is - mert az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.29.§ /1/  bekezdés f./  pontja alapján a bíróság nem tartozik azon hatóságok közé, melynek tevékenysége vizsgálatára hatáskörrel rendelkezem.  
	A  rendelkezésre álló iratok, adatok alapján vizsgálatom eredményét összesítve megállapítom, hogy  a  beadványban szereplő és a rendőrség tevékenységére irányuló panaszok vonatkozásában állampolgári jogokkal összefüggő, visszásság megállapítását megalapozó valós sérelem a panaszost nem érte. A rendőrség minden bejelentésével, feljelentésével érdemben foglalkozott Ezért vizsgálatomat további eljárás nélkül lezárom.

Budapest, 1999. szeptember 7.

Dr. Polt Péter