OBH 7609/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Ágoston Zsuzsa
A vizsgálat megkezdése

A veszprémi Hajléktalanok Átmeneti Szállásának szociális munkása (a továbbiakban: szociális munkás) 1996. október 9-én beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. A beadványban az enyingi önkormányzatnak a szállás egyik lakójának (a továbbiakban: panaszos) jövedelempótló támogatásával kapcsolatos eljárását sérelmezi.

Az ügyben a vizsgálatot 1996. november 8-án indítottam meg, mellyel egyidejűleg megkerestem az enyingi önkormányzatot.

A megállapított tényállás

A panaszos tartózkodási helye szerinti Veszprém Megyei Jogú Város polgármestere a panaszos munkanélküliek jövedelempótló támogatási ügyét 1995. augusztus 2-án illetékességből áttette a panaszos állandó lakcíme szerinti enyingi önkormányzathoz, egyidejűleg közölve a panaszos aktuális tartózkodási helyét.

Az enyingi önkormányzat eljárásában a panaszost az állandó lakcíméről idézte, mely idézésről a panaszos - tekintettel arra, hogy életvitelszerűen nem tartózkodott ott nem értesült. A polgármesteri hivatal további intézkedést nem tett a panaszos megkeresésére. A szociális munkás kezdeményezésére az önkormányzat a panaszos jövedelempótló támogatási ügyét újból vizsgálta, melynek kapcsán a szociális munkás az önkormányzattal a sorozatos levélváltás közben több ízben közölte a panaszos tartózkodási helyét.

A jövedelempótló támogatás ügyében 1996. június 5-én született meg a határozat, mely megállapította a panaszos jogosultságát a jövedelempótló támogatásra. A határozatot az önkormányzat a panaszos tartózkodási helyére címezte, melyet a panaszos megkapott. A visszamenőlegesen járó jövedelempótló támogatás összegét (41.280 forint) azonban az önkormányzat által kézbesítési címként megjelölt, ám a panaszosnak mind az állandó, mind a tartózkodási címétől eltérő címre kézbesítették, ahol egy a panaszos által nem ismert személy hamis meghatalmazás alapján felvette a pénzt.

A szociális munkás levelezése az enyingi önkormányzattal, illetve a postával a felelős megtalálása és annak érdekében, hogy a panaszos hozzájusson az őt megillető jövedelempótló támogatáshoz, eredményre nem vezetett. Az önkormányzat tájékoztatása szerint a támogatás összegét a panaszos régi címére utalta, mely címre már előzőleg utalt havi jövedelempótló támogatás összegét a panaszos megkapta annak ellenére, hogy ezen a címen már nem lakott. Az önkormányzat felelősségét az ügyben nem ismeri el. A támogatás ismételt kifizetésére hajlandó, azonban csak azzal a feltétellel, hogy a posta ígéretet tesz arra, hogy egy hónapon belül a kiutalt összeget az önkormányzat részére visszautalja. A posta az ügyben lefolytatott vizsgálata során megállapította, hogy a rá vonatkozó szabályoknak megfelelően járt el, amikor egy formailag kifogástalan meghatalmazás alapján a feladó által megjelölt címre kézbesítette az összeget, nem felelős a támogatásnak illetéktelen személy részéről történő felvételéért, ezért nem fizeti meg az ismételten kiutalandó támogatás összegét az önkormányzatnak.

Az ügy jogszabályi háttere

1.) 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól:
"2. § (2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.

(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik."

2.) 1992. évi XLV. törvény a postáról:

"2. § ( 1 ) Postai küldemény
a) a levélpostai küldemény: a levél, az értéklevél, a levelezőlap, a nyomtatvány, az áruminta, a vakok írása, továbbá kizárólag a nemzetközi forgalomban - a kiscsomag;
b) a postacsomag és az értéknyilvánítással feladott postacsomag; c) a távmásolat;
d) a postautalvány.

(2) Postai tevékenység
a) a postabélyeg, postai értékcikk kibocsátása, forgalomba hozatala, a forgalomból kivonása;
b) a postai küldeményeknek jogszabályban meghatározott feltételekkel történő felvétele, továbbítása és kézbesítése.
c)"

"15. § (1 ) A postai szolgáltatási szerződés alapján a szolgáltató köteles a jogszabályoknak, a nemzeti szabványoknak és az üzletszabályzatnak megfelelő postai küldeményt felvenni, továbbítani és a címzett részére kézbesíteni...."

"19. § (1 ) A postai küldeményt - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a címzettnek a feladó által megjelölt helyen (a továbbiakban: cím) kel! kézbesíteni. Jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (a továbbiakban: szervezet) részére címzett küldemény átvételére a szervezet képviselője jogosult.

(2) A magánszemély címzett, illetve az (1) bekezdésben említett képviselő postai küldemények átvételére másnak is adhat meghatalmazást. "

"24. § (1) Nem felel a szolgáltató a postai szolgáltatások körében
a) a közönséges levélpostai küldemény téves kézbesítéséből, elvesztéséből, sérüléséből vagy megsemmisüléséből eredő kárért;
b) a szolgáltatás késedelmes teljesítéséből eredő kárért, kivéve a "Gyorsan romló" különszolgáltatással feladott postacsomagban keletkezett értékcsökkenést;
c) ha a kárt a küldemény belső tulajdonsága, a csomagolás kívülről észre nem vehető hiányossága, vagy elégtelen címzés okozta;
d) ha a kár a szolgáltató működési körén kívül álló elháríthatatlan okból keletkezett."

Melléklet az 1992. évi XLV. törvényhez

A törvényben alkalmazott fogalmak meghatározása

E törvény alkalmazásában:

20. Jogosult átvevő: a címzett, a meghatalmazott, valamint a helyettes átvevő.

3.) 13311993. (IX. 29.) Korm. rendelet a postai tevékenységről:

"14. § (1) A címzett postai küldeményeinek átvételére teljes bizonyító erejű magánokiratban vagy a posta alkalmazottja előtt írásban meghatalmazást adhat.

(2) A meghatalmazásnak tartalmaznia kell
a) a meghatalmazó és a meghatalmazott teljes nevét, lakcímét és aláírását; b) a meghatalmazás körét és érvényességének időtartamát;
c) "saját kezéhez" külön szolgáltatással feladott küldemények átvételére vonatkozóan a meghatalmazó külön rendelkezését."

Az érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

Az Alkotmány 70/E. §-a szerint:

"(1 ) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A posta a hivatkozott jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően járt el, amikor az önkormányzat által megjelölt címre kézbesítette a jövedelempótló támogatás összegét és azt a formailag a jogszabályi előírásoknak megfelelő meghatalmazással rendelkező meghatalmazott részére kifizette. Tekintettel arra, hogy az összeg ismeretlen személy részére történő kifizetéséből eredő kárt a posta mint szolgáltató működési körén kívül eső elháríthatatlan ok - a kézbesítési cím helytelen megjelölése, illetve hamis meghatalmazás felhasználása - idézte elő, a posta kártérítési felelősséggel nem tartozik, a támogatás összegének megfizetésére nem kötelezhető.

Az enyingi önkormányzat a jövedelempótló támogatás kiutalási címét helytelenül jelölte meg annak ellenére, hogy tudomása volt a helyes címről. Ezt bizonyítja a támogatást megállapító határozatnak helyes címre - a panaszos tartózkodási helyére - történő kézbesítése. Az önkormányzat felelőssége a támogatásnak illetéktelen személy részére történő kifizetéséért megállapítható, hiszen a helytelen címzés adott lehetőséget a jogosulatlan személynek a hamis meghatalmazás alapján történő pénzfelvételre. A panaszos - tekintettel az eset körülményeire - nem kötelezhető arra, hogy a támogatást jogosulatlanul felvevő személlyel szemben ő maga érvényesítse követelését és ily módon jusson hozzá a támogatáshoz.
Az enyingi önkormányzat eljárásával, melynek során nem tanúsított a jogszabályok által is megkívánt kellő gondosságot és körültekintést, sértette a jogbiztonság követelményét és a panaszosnak olyan hátrányt okozott, mellyel sértette a panaszos szociális biztonsághoz való jogát.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1 J bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Az enyingi önkormányzat a lehető legrövidebb időn belül utalja ki ismételten a panaszosnak a 41.280 forint jövedelempótló támogatást és ezt követően érvényesítse követelését az első alkalommal kiutalt összeget jogosulatlanul felvevő személlyel szemben.

Budapest, 1997. január 14.

Dr. Polt Péter