OBH 7559/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György
Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában 121 Debrecen-józsai lakótársa nevében azt sérelmezte, hogy az Országos Villamostávvezeték Rt. 1995-ben a lakóházak közvetlen közelében  400 KV-os távvezetéket épített.

Vizsgálatomat az egészséges környezethez, illetve a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során megkerestem a Környezetvédelmi és Területfejlesztési, illetve az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi Minisztert. Megkereséseimben részletesen tájékoztattam a minisztereket a beadványban foglaltakról, majd az 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján a panasz kivizsgálását kértem.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere

Az Állami Energetikai és Energiabiztonságtechnikai Felügyelet az 1990. október 15-én kelt VB-212/146/1989. számú határozatával a Sajószöged-Debrecen közötti 400 KV-os távvezeték létesítésére az Országos Villamostávvezeték Vállalat részére vezetékjogot engedélyezett.

Az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi Minisztérium Energetikai Főosztályának vezetője arról tájékoztatott, hogy megkeresésemet megküldte a Műszaki Biztonsági Főfelügyeletnek.

A Főfelügyelet Főigazgatója /a Főfelügyelet az Állami Energetikai és Energiabiztonságtechnikai Felügyelet jogutóda/ azt közölte, hogy a vezetékjog engedélyezése az 1/1967. (IV.28.) NIM rendelet előírásainak betartásával történt. Az 1990. október 15-én kelt vezetékjogi engedély a műszaki biztonsági jogszabályi előírásoknak megfelel. Az Igazgatója hangsúlyozta, hogy a nagyfeszültségű térerősség esetleges egészségügyi veszélye a veszélyességi övezeten kívül eső térrészben tudományosan nem bizonyított, ezért az ezzel kapcsolatos felvetéseket hatáskörükbe tartozóan nem tudják kezelni. A Főigazgató válaszában kiemelte az 1995. szeptember 8-án végzett mérés eredményeit: a mért értékek a biztonsági övezet teljes szélességében a megengedett határérték alatt voltak.

A Főigazgató által említett mérés alatt a 400 KV-os rendszer nem üzemelt, a feszültség alatt álló 220 KV-os rendszer terhelése pedig 91 és 94 MV között volt. A legnagyobb mért érték a jegyzőkönyv szerint 1.4 KV/m volt, az előírt határérték 5 Kv/m.
A Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium Helyettes Államtitkára a probléma jellegére tekintettel szükségesnek látta a témában leginkább jártas szakemberek segítségének igénybevételét, ezért megkereste a Budapesti Műszaki Egyetem Nagyfeszültségű Technika és Berendezések Tanszékének vezetőjét, aki munkatársaival széleskörű ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkezik e tárgykörben.

A Tanszékvezető Egyetemi Tanár Úr a műszaki részletek tisztázása érdekében felvette a kapcsolatot az Országos Villamostávvezeték Rt-vel, majd kollégájával 1998. március 11-én helyszíni bejárást és mérést végzett. A műszaki paraméterek felhasználásával számítógépes modellvizsgálatokat végeztek a távvezeték környezetében fellépő villamos és mágneses erőtér vizsgálatára.

A vizsgálat megállapította, hogy a távvezeték hatására a lakókörnyezetben létrejövő villamos és mágneses térerősségek kisebbek, esetenként jelentősen kisebbek a nemzetközi szakmai közvélemény által elfogadott határértékeknél. A kérdéses távvezeték hatására a lakókörnyezetben káros környezeti terheléssel, káros élettani hatásokkal nem kell számolni.

Az érintett lakók a terület lakóházainak közelében elhelyezett távvezeték egészségre esetleg ártalmas hatásai miatt több szervhez fordultak.

A Tiszántúli Környezetvédelmi Felügyelőség a bejelentést hatáskör és illetékesség hiányában áttette az ÁNTSZ Városi Intézetéhez.

Az ÁNTSZ Debrecen Városi Intézetének tájékoztatása szerint a magasfeszültségű vezetékek élettani hatásának kiderítésére folytatott kutatások eredményeiről a közegészségügynek nincsenek információi.

Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala Műszaki Irodájának álláspontja szerint a létesítmény engedélyezése és az engedélyben foglaltak esetleges módosítása az Állami Energetikai és Energiabiztonságtechnikai Felügyelet hatáskörébe tartozik. A Műszaki Irodának eljárási lehetősége hatáskör hiányában nincs.

Az egyes tevékenységek környezeti hatásvizsgálatának átmeneti szabályozásáról szóló 86/1993. (VI. 4.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerint a környezetre jelentős mértékben hatást gyakorló – e rendelet mellékletében felsorolt – tevékenységhez, illetőleg azok módosításához környezeti hatásvizsgálatot kell végezni. A melléklet szerint környezeti hatásvizsgálat-köteles tevékenység a 120 KV feletti villamos távvezeték létesítése.
A 2. § kimondja, hogy a hatásvizsgálat elvégzése (elvégeztetése) a tevékenységet vagy a tevékenység módosítását kezdeményező feladata.
A 3. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hatásvizsgálat előkészítő, illetőleg – a mellékletben megjelölt esetekben mindig, egyébként pedig a környezetvédelmi felügyelőség döntésétől függően részletes vizsgálati szakaszból áll.
A 9. § (1) bekezdése szerint amennyiben a hatásvizsgálat-köteles tevékenységhez más hatóság engedélye is szükséges, annak megléte esetén is a tevékenység (telepítés, megvalósítás, végzés, felhagyás), illetőleg a módosítás csak a környezetvédelmi engedély birtokában kezdhető meg. 
A 86/1993. (VI. 4.) Korm. rendeletet hatályon kívül helyezte a 152/1995. (XII. 12.) Korm. rendelet 21. § (4) bekezdése. A jogszabály hatálytalan a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény hatálybalépésétől, 1995. XII. 19-től.

Az 1/1967. (IV. 28.) NIM rendelet szól a villamosvezetékekre vonatkozó vezetékjogról. E jogszabály határozza meg - többek között - az előkészítő eljárás szabályait, a vezetékjog tartalmát, a vezetékjog engedélyezése iránti kérelmet és a kérelem elintézésének szabályait.
Az érintett alkotmányos jogok

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 18. §-a szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A 70/D. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A kifogásolt beruházás - a beruházás időpontjában hatályos 86/1993. (VI.4.) Korm. rendelet alapján - környezetvédelmi engedélyhez, környezeti hatásvizsgálathoz kötött tevékenység volt. A beruházó környezetvédelmi engedély iránti kérelmet nem nyújtott be az illetékes Környezetvédelmi Felügyelőséghez, így a beruházásra környezetvédelmi engedély nélkül került sor.

A környezeti hatásvizsgálat elvégeztetése a tevékenységet kezdeményező feladata. A beruházó - a konkrét ügyben az Országos Villamostávvezeték Részvénytársaság - vezetékjogi engedély birtokában de környezetvédelmi engedély nélkül járt el. E mulasztás miatt azonban intézkedni nem tudok, mert az Országos Villamostávvezeték Részvénytársaság, vagyis a beruházó nem hatóság, vagy közszolgáltatást végző szerv, ezért nem tartozik az 1993. évi LIX. törvény értelmében az Országgyűlési Biztos által vizsgálható szervek körébe.

Az állampolgárok nagyobb csoportját érintő panasz megfelelő kivizsgálása érdekében intéztem megkeresést a Környezetvédelmi és Területfejlesztési, illetve az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi Miniszterhez.

A Budapesti Műszaki Egyetem széleskörű ismeretekkel rendelkező munkatársai - a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium Helyettes Államtitkárának megkeresésére - elvégezték a távvezeték környezetében fellépő villamos és mágneses erőtér vizsgálatát.

Vizsgálati megállapításaikat a nagyfeszültségű távvezetékek villamos és mágneses erőterének feltételezett biológiai hatásáról szóló szakvéleményben összegezték, melyhez mellékelték az eredményeket bemutató ábrasort is.

A vizsgálat szerint a lakókörnyezetben káros élettani hatásokkal nem kell számolni. Erre tekintettel megállapítottam, hogy a mérés során kapott eredmények megnyugtatóak, határérték túllépést nem észleltek, ezért a vizsgálattal érintett alkotmányos jogok sérelme nem valósult meg. Fentiek alapján vizsgálatomat - alkotmányos visszásság hiánya miatt - befejeztem.

Budapest, 1998. július 15.

Gönczöl Katalin