OBH 7556/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy szóbeli felvételi vizsgája alatt a vizsgabizottság összetétele nem felelt meg a jogszabálynak.

Vizsgálatomat a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratok tanulmányozásán kívül megkerestem az Eötvös Loránd Tudományegyetem /ELTE/ Bölcsészettudományi Karának /BTK/ dékánját, akitől felvilágosítást kértem a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás

Az ELTE BTK dékánja 1996. július 11-én arról tájékoztatta panaszost, hogy írásbeli felvételi dolgozatának felülvizsgálatára benyújtott kérelmét a felülvizsgáló bizottság megvizsgálta és a kérést jogosnak találta. A bizottság a dolgozati pontszámot 2 ponttal növelte, ezáltal a vizsgapontok száma 26 pontra emelkedett.

A Dékán Úr 1996. július 15-én kelt levelében értesítette panaszost, hogy a szóbeli vizsga során a vizsga eredményét befolyásoló szabálytalanság nem történt. Hangsúlyozta, hogy a szóbeli felvételi vizsga érvényességét nem befolyásolta az a tény, hogy a diákképviselő nem tartózkodott a vizsga idején a teremben, illetve, hogy nem volt diákképviselő a vizsgán.

Panaszos 1996. július 24-én fellebbezést nyújtott be a szóbeli felvételi vizsgáján történt jogszabálysértés miatt. A felvételi során szerzett pontszáma 106 pont volt, az írásbeli felvételi vizsgán 26, a szóbeli felvételi vizsgán 27 pontot ért el.
Előadta, hogy szóbeli felvételi vizsgáján a felvételi vizsgabizottság tagjai közül csak az elnök és egy kérdező volt jelen, a bizottság a harmadik tag távolléte miatt egész nap két fővel működött.

A fellebbezést a BTK dékánja arra hivatkozással utasította el, hogy az 1993. évi LXXX. törvény szerint fellebbezési joga csak annak van, akivel szemben a felvételivel kapcsolatos jogszabályt vagy intézményi szabályzatot megsértették. A Dékán Úr álláspontja szerint panaszos vizsgáztatása során ilyen jogsértés nem történt.
Ezt követően panaszos az ELTE Oktatási és tudományszervezési Rektorhelyettesétől kérte felvételi vizsgája felülvizsgálatának elrendelését. A Rektorhelyettes szerint a hallgatói önkormányzat képviselőinek jelenlététől nem lehet eltekinteni, azonban a sérelmet nem tartotta orvosolhatónak.

Az ügy jogszabályi háttere

A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése szerint a 7. §-ban meghatározott vizsga megszervezésére és lebonyolítására, illetőleg az ezzel kapcsolatos feladatok ellátására az intézmény a) vizsgáztató bizottságot, b) írásbeli vizsga esetén vizsgadolgozatokat javító bizottságot, c) dolgozatokat felülvizsgáló bizottságot, d) felvételi bizottságot hoz létre.
8. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a vizsgáztató bizottság és a felvételi bizottság összetételét úgy kell megállapítani, hogy abban...a hallgatói önkormányzat által delegált hallgatók is helyet kapjanak.
A 11. § (1) bekezdése kimondja, hogy a jelentkező a szóbeli, a gyakorlati, illetőleg az alkalmassági vizsgáztatással kapcsolatos – a vizsgaeredményét befolyásoló – jogszabálysértés, illetve az intézményi szabályzat megsértése miatt a pontszáma ismertetésének napját követő második munkanap végéig írásban panaszt tehet a felsőoktatási intézmény (kar) vezetőjénél. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye.
A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy a felsőoktatási intézmény (kar) vezetője a panaszt három munkanapon belül köteles a felvételi bizottsággal kivizsgáltatni, és annak döntéséről a jelentkezőt értesíteni.

A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 64. § (2) bekezdésének c) pontja kimondja, hogy az oktatás, a tudományos képzés, a művészeti tevékenység, a kutatás és a tanulás szabadságának biztosítása érdekében a felsőoktatási intézmények önkormányzati joga, különösen a költségvetési támogatásra is figyelemmel a felvehető hallgatók számának megállapítása, továbbá a felvétel feltételeinek meghatározása, a hallgatók kiválasztása és felvétele.
A törvény 67. § (1) bekezdésének b) pontja szerint a hallgatói önkormányzat joga a részvétel a felvételi bizottságok munkájában.

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Az ELTE BTK dékánja arról tájékoztatott, hogy a hallgatók vizsgaideje július elején véget ért, az egyetemre már nem jártak be, ezért az egy-egy napra hiányzó hallgatói képviselő pótlását teljesen biztosítani nem lehetett. Panaszos vizsganapján ezért nem volt jelen a diákképviselő.

A 28/1995. (III. 24.) Korm. rendelet szerint az intézmény feladata a vizsgáztató bizottság létrehozatala. A vizsgáztató bizottság és a felvételi bizottság összetételét úgy kell megállapítani, hogy abban a hallgatói önkormányzat által delegált hallgatók is helyet kapjanak. Ennek alapján az oktatási intézménynek gondoskodnia kell a hallgatói önkormányzat képviselőinek bevonásáról a vizsgáztató bizottságba.

A jogszabály szerint az oktatók mellett a hallgatói önkormányzat képviselőjének is részt kell vennie a vizsgáztató bizottság munkájában, azonban ennek a jogszabályi rendelkezésnek a végrehajtására, érvényre juttatására sem az intézmény, sem a hallgatói önkormányzat nem rendelkezik kényszerítő erővel: nincs lehetőségük arra kötelezni a hallgatói önkormányzat tagjait, hogy a bizottság munkájában résztvegyenek, a szóbeli vizsgán jelen legyenek. Álláspontom szerint nem járhat a szóbeli vizsga elhalasztásával vagy megismétlésével ha a megjelenést elmulasztó hallgató pótlása nem lehetséges és ezért a bizottság hallgató közreműködése nélkül felvételiztet.

A felsőoktatási törvény a hallgatói önkormányzatnak biztosítja a felvételi bizottságban való részvétel jogát. A felsőoktatási törvény e rendelkezése nem a felvételizőre vonatkozik, nem a felvételiző számára biztosítja a jogot ahhoz, hogy szóbeli vizsgája alkalmával olyan bizottság előtt adjon számot tudásáról, amelyben a hallgatói önkormányzat tagja is jelen van. Erre tekintettel álláspontom szerint a felvételi eljárás során panaszos alkotmányos jogait sérelem nem érte, ezért eljárásomat befejeztem.

Budapest, 1998. július 10.

Dr. Polt Péter