OBH 7456/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Tasnádiné dr Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása :

Panaszos kifogásolta, hogy kérése ellenére nem tájékoztatták megfelelően arról, hogy az önkormányzattól kapott segélyt átutalták-e tartozásának rendezésére. Állítása szerint nem érti, hogy az átutalás ellenére miért nem csökkent a Gázművekkel szembeni tartozása

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz való jog érintettsége miatt indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról ( OBTV)

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70./E §-a:
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos egy önkormányzati bérlakásban él 100 %-os rokkant öccsével, aki állandó gondozásra szorul. Mindketten az ápolási díjból és egyéb rendszeres szociális támogatásokból élnek.

Vizsgáltam, hogy önkormányzati mulasztás miatt maradt-e el a Gázműveknél nyilvántartott tartozás jóváírása.
Megállapítottam, hogy a panaszos 1994 és 1995 évben rendszeresen nem egyenlítette ki a gázszolgáltatás ellenértékét, ezért a Gázművek 1995 május 17-én  mágneskártyás gázmérőt szerelt fel. A felszerelés időpontjától a Gázművek tartotta nyílván panaszos hátralékát. A mágneskártyára történő vásárlás egy részét a hátralék törlesztésére írják jóvá, így a panaszos gázdíjhátraléka folyamatosan csökkent.

A panasszal érintett 35.000 Ft átmeneti segélyt megállapító önkormányzati határozat 1996 május 16-án kelt.  A határozat indokolása szerint  a segélyt a Díjbeszedő Rt-nek utaltak postán a  kérelmező tartozásának rendezésére. Mivel a  Gázművek a fogyasztó gázelszámolását  saját hatáskörébe vonta 1995 május 17-től, a Díjbeszedő Rt. gázdíj hátralékot nem tarthatott nyílván. 
A beszerzett iratokból megállapítottam, hogy a panaszos és bérlőtársa jelentős lakbérhátralékot halmozott fel. Az önkormányzat a panaszost 1996. március 26-án  fizetésre szólította fel, illetve 1997. május 31 napjával felmondta a bérleti jogviszonyt. A bérleti jog felmondásának elkerülése érdekében a Családsegítő Szolgálat járt el a rendkívüli segély megítélése érdekében. E hátralék fedezetére ítélte meg az önkormányzat Szociális Bizottsága a 35.000 Ft segélyt. 

A  polgármesteri hivatal 1996 június 3-án átutalta a 35.000 Ft-t a Díjbeszedő Rt-nek,  a panaszos öccse nevén nyilvántartott díjhátralék megfizetésére. A Díjbeszedő Rt. 1996 július 8-án visszaigazolta a panaszos lakbértartozásának kiegyenlítését.

Megállapítottam, hogy az önkormányzat polgármesteri hivatala mulasztást nem követett el, a megítélt segélyt időben átutalta Díjbeszedő Rt.-nek a panaszos lakbérhátralékának kiegyenlítésére, és így a panaszos bérlő a lakásban maradhatott.

Az önkormányzat  kimutatást küldött a panaszos és öccsének nyújtott támogatásokról.
Megállapítottam, hogy ápolási díj, rendszeres szociális segély, lakásfenntartási támogatás, közlekedési támogatás, mellett, minden évben, több esetben kaptak átmeneti segélyt. A panaszos és öccse 1996 évben 210.452 Ft-t, 1997 évben 378.727 Ft-t támogatást kapott. 1998 évben  havi 36.800 Ft mellett, 8 hónap alatt különböző címeken további 65 000 Ft-t kaptak. Ezek a jövedelmek adómentesek, így a jelenlegi kereseti viszonyok mellett, - amikor a minimálbér 19.500 Ft - a panaszos és testvére jelentős összegű támogatásban részesülnek.
A panaszos családgondozója minden segélyezési lehetőséget kihasznál, és az önkormányzat is messzemenően segíti a panaszost, hiszen évek óta többször jelentős összegű átmeneti segélyt is megállapított.

Mindezek alapján a panaszos kérelmét mint alaptalant elutasítom.

Budapest, 1998. szeptember 29.

Gönczöl Katalin