OBH 7363/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

	Budapesti lakós fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel  Terézvárosban élő anyósát huzamosabb ideig kórházban ápolták, de a polgármesteri hivatal a víz-csatornahasználati  és a szemétszállítás díjfizetése alól nem mentesítette.
	A vizsgálat a jogbiztonság alkotmányos elvének sérelme miatt 1996. szeptember 30.-án indult.

A megállapított tényállás

	A panaszos feleségének édesanyja tartós kórházi kezelésre szorult. Nevében eredménytelenül kérelmezte a víz-és csatornahasználati, valamint a szemétszállítási díj fizetésének szüneteltetését a Terézvárosi Önkormányzattól. 
	Megkeresésemre a polgármesteri hivatal jegyzője úgy nyilatkozott, hogy a közüzemi és szemétszállítási díjat akkor is meg kell fizetni az önkormányzat rendeletei alapján, ha a bérlő a bérlemény használatát ideiglenesen szünetelteti. Az 1997. március 6.-i levelében arra is kitért, hogy a panaszos feleségének édesanyja 1996.-ban lakásfenntartási támogatásban részesült, melyet 1997.-ben is kérelmezhet. Figyelemmel hosszadalmas kórházi ápolására kérelme esetén átmeneti segélyezésre is jogosult. A segélyezés iránti kérelmet a Terézvárosi Önkormányzat Szociális Igazgatóságához kell benyújtani.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.

2. A közüzemi szerződés
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

388. § (1) Jogszabály kimondhatja, hogy a szerződés a szolgáltatás igénybevételével jön létre.

1987. évi XI. törvény
a jogalkotásról

A jogszabályok
Alapvető rendelkezések

1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják:
a) az Országgyűlés törvényt,
b)
c) a Kormány rendeletet,
d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet,
e) az országos hatáskörű szerv vezetésével megbízott államtitkár (a továbbiakban: államtitkár) rendelkezést,
f) az önkormányzat rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

(3) A tulajdonos legalább 30 nappal a kívánt időpont előtt írásban kérheti a szolgáltatótól a háztartási hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás szünetelését távolléte idejére, ha legalább 30 napig megszakítás nélkül nem tartózkodik ingatlanán és az ingatlant más sem használja.szolgáltatást igénybevevő fogyasztóknak.
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.
(4) A közüzemi szolgáltatás minőségi követelményeit, a feleket szerződés alapján megillető alapvető jogokat és kötelezettségeket – ideértve a szerződéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is – a Kormány rendeletben állapítja meg.

1995. évi XLII. törvény
az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről

2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás megnevezését, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
f) az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit, vagy a szolgáltatás ingyenességét.

43/1997. (VII. 1.) AB határozat

Az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Kötv.) rendelkezései alapján az önkormányzatot elsősorban az a kötelezettség terheli, hogy a szemét elszállításáról gondoskodjék, és e közszolgáltatás ellátásáért díjat állapítson meg, amelyet a szolgáltatással ellátott területen meg kell fizetni. A Kötv. tehát életszerűnek, általánosnak a szemét kibocsátását tekinti. E törvény lehetőséget ad arra is, hogy az önkormányzat rendeletben határozza meg a mentességek és kedvezmények körét. A vizsgált tárgykörben az önkormányzati rendeletalkotással szembeni lényeges követelményként fogalmazta meg az Alkotmánybíróság, hogy a közszolgáltatás díja az átalányjellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás értékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. A díjmegállapítás tehát nem lehet önkényes, az objektív ismérveknek megfelelően meghatározott igénybevevői körre (körökre) pedig azonos tartalmú, illetve joghatású rendelkezéseket kell meghatározni (ABK 1997. április, 160.). Az Alkotmánybíróság a 1122/B/1996. határozatában kifejtette, hogy "az önkormányzat a díjfizetés alapja meghatározásánál is nagyfokú önállósággal rendelkezik. Mivel azonban – törvényi felhatalmazás alapján – szerződéses jogviszony elemét szabályozza, tiszteletben kell tartania a polgári jog olyan általános alapelvét, mint a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének követelménye (Ptk. 201. §)." (ABK 1997. február, 72.).

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.

9 § (5) A szolgáltató a szolgáltatást a fogyasztó kérésére is szüneteltetheti, illetőleg megszüntetheti. Ennek költségei – ideértve a szolgáltatás újraindításának, továbbá a (2) és (4) bekezdés szerinti intézkedésnek a költségeit is – a fogyasztót terhelik.

24. § (1) A szennyvízelvezetési helyről a szennyvízelvezető műbe kerülő szennyvíz mennyisége méréssel, mérés hiányában pedig az adott helyen fogyasztott (számlázott) vízmennyiség alapulvételével állapítható meg.

1/1995. (I. 31.) KHVM rendelet
az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg az állami tulajdonú közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjakról

1. § (1) Az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvíz (a továbbiakban: ivóvíz) és az állami tulajdonú közüzemi csatornamű (a továbbiakban: csatorna) szolgáltatásért – a 3. §-ában foglaltak kivételével – az 1. számú mellékletben megállapított díjat kell fizetni.

4. § (1) A díj fizetésének alapjául szolgáló vízmennyiséget vízmérővel, vízmérő hiányában a 3. és 4. számú melléklet szerinti átalánnyal kell meghatározni.
(2) A csatornadíj alapja a mért szennyvízmennyiség, mérés hiányában a csatornaműbe bekötött ingatlanon felhasznált teljes vízmennyiség, függetlenül attól, hogy annak beszerzése honnan történik. Mérés hiányában a csatornadíj számlázásának alapjául szolgáló vízmennyiséget a 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 24. §-ának (4) bekezdésében foglaltak szerint csökkenteni kell.

4/1995. (II. 13.) Főv. Kgy. rendelet

az önkormányzati tulajdonú víziközműből szolgáltatott ivóvíz, valamint az önkormányzati tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés legmagasabb hatósági díjának Budapest Főváros közigazgatási területén történő megállapításáról, továbbá a díjalkalmazás feltételeiről

1. § (1) A szolgáltató által alkalmazható legmagasabb hatósági díjtételek Budapest főváros közigazgatási területén
Fővárosi Vízművek Rt.
- ivóvízdíj: 56,40 Ft/m3
Fővárosi Csatornázási Művek Rt.
- szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés díja (továbbiakban: csatornadíj): 59,40 Ft/m3"
(2) A megállapított díj az általános forgalmi adót nem tartalmazza.
(3) A megállapított ivóvízdíj a fővízmérő(k) alapján történő számlázás költségeit tartalmazza.
(4) Nem kell díjat fizetni a közműhálózaton lévő tűzcsapról a tűzoltáshoz felhasznált vízért.

2. § (1) Az ivóvízdíj fizetésének alapjául szolgáló ivóvízmennyiséget vízmérővel, vízmérő hiányában a melléklet szerinti átalánnyal kell meghatározni.
(2) A csatornadíj alapja a mért szennyvízmennyiség, mérés hiányában a csatornaműbe bekötött ingatlanon felhasznált teljes vízmennyiség, függetlenül attól, hogy annak beszerzése honnan történt.
A vízmennyiség (3), (4), (5) bekezdésben foglaltakon túl egyéb címen (bedolgozás, szivárgás, elfolyás stb.) nem csökkenthető.

67/1995. (XI. 1.) Főv. Kgy. rendelet

a települési szilárd hulladék részét képező háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételéről

4 § (1) A háztartási hulladék rendszeres gyűjtésével, elszállításával, valamint ártalmatlanításával (elhelyezésével és égetésével) kapcsolatos kötelező közszolgáltatásért a tulajdonos díjat köteles fizetni.
(5) A (3) bekezdés szerint megállapított díjat a szolgáltató a tulajdonos írásbeli kérelmére - eseti jelleggel vagy a megállapított feltétel bekövetkeztéig - a jelen rendelet 10. §-ában meghatározott esetekben méltányosságból mérsékeli, illetve elengedi.
10 § (3) A tulajdonos legalább 30 nappal a kívánt időpont előtt írásban kérheti a szolgáltatótól a háztartási hulladékkal kapcsolatos kötelező közszolgáltatás szünetelését távolléte idejére, ha legalább 30 napig megszakítás nélkül nem tartózkodik ingatlanán és az ingatlant más sem használja.

Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének 33/1995.(XI.24.) sz. rendelete a Terézváros Önkormányzat tulajdonában álló bérlemények közüzemi víz-és csatornadíjának megállapításáról

8 § (4) A víz-és csatornadíj fizetési kötelezettség azt a bérlőt is terheli, aki a bérlemény használatát időszakosan szünetelteti.

Budapest Főváros Terézváros Önkormányzat Képviselő-testületének 11/1966. ( IV.12.) sz. rendelete a szemétszállítási díj megállapításáról

4 § (2) A szemétszállítási díjfizetési kötelezettség azt a bérlőt is terheli, aki a bérlemény használatát időszakosan szünetelteti.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

44/A § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

	Az Alkotmány 2 § (1) bekezdésében megállapított jogállamiság megvalósulásának lényeges feltétele a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése. A kihirdetett jogszabályoknak ezért meg kell felelniük a jogalkotásról szóló törvény előírásainak. A magasabb szintű normákkal az alacsonyabb szintűek nem lehetnek ellentétesek.

	Az önkormányzati testület által alkotott jogszabály ellentétes a jogforrási hierarchiában felette álló normákkal.
	A Magyar Polgári Törvénykönyv előírja, hogy a közüzemi szolgáltató szolgáltatásáért ellenszolgáltatás jár. A 201 § is azt rögzíti, hogy a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. Fenti törvény azt is tartalmazza, hogy egyéb jogszabály szerződéskötési kötelezettséget írhat elő. azt azonban nem írja elő, hogy olyan szolgáltatásért, melyet menthető okból ( pl. tartós kórházi kezelés, tartós külföldi tartózkodás, stb.) a fogyasztó nem vesz igénybe díjat szedjen a közüzemi szolgáltató vállalat.
	A Fővárosi Közgyűlés rendeletei sem egyértelműek, elsődlegesen a fogyasztó kötelezettségeit tartalmazzák. A közüzemi szolgáltatást, illetőleg a szemétszállítást igénybe vevők jogait azonban nem rendezik egyértelműen és ezzel lehetőséget adnak a helyi rendeletek önkényes értelmezésének. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal Törvényességi Felügyeleti Főosztálya sem intézkedett az önkormányzati rendeletek alkotmánysértő tartalmának megsemmisítése érdekében.
	Az Alkotmány 44/A § (2) bekezdésében foglaltak megsértése veszélyezteti a jogbiztonságot, sérti a jogállamiság megvalósulását. Az állampolgárokat a monopol helyzetben levő közüzemi szolgáltatókkal szemben kiszolgáltatottabbá teszi, a bérlőknek, tulajdonosoknak ugyanis  akkor is fizetniük kell közüzemi  és szemétszállítási díjat, ha bérleményüket, ingatlanukat ideiglenesen nem használják. Nem élhetnek a magasabb szintű normákban megfogalmazott szüneteltetési jogukkal. Az így szerzett bevétel jogalap nélküli gazdagodásnak minősül.

A vizsgálat megállapításai

	A panaszbeadványban megfogalmazott sérelmet igazolta a polgármesteri hivatal jegyzőjének megkeresésemre adott válasza. Az önkormányzat  méltányosságot gyakorolva lakásfenntartási támogatás illetőleg szociális segéllyel akarja e kérdést rendezni, holott olyan szolgáltatásért amelyet nem vettek igénybe, nem jár ellenszolgáltatás. A méltányosságot más esetekben ( pl. fizetésképtelenség, stb.), a szociális segélyt pedig időszakos, vagy állandó anyagi ellehetetlenülés esetén kell az önkormányzatnak biztosítania. A lakásfenntartási támogatást is hasonló okok miatt nyújtják a rászorultaknak, akik egyébként igénybe vették a közüzemi szolgáltatást, csak anyagi körülményeik miatt nem tudják tartozásukat kiegyenlíteni.
	 Jelen esetben  az önkormányzat azért adta a segélyt, hogy az indokolatlanul követelt közüzemi szolgáltatás és szemétszállítás díja megfizetésre kerüljön, így tulajdonképpen arra kapta a panaszos anyósa a lakásfenntartási támogatást, hogy az igénybe nem vett közszolgáltatás ellenértéke alapján az önkormányzat jogalap nélküli gazdagodása biztosítva legyen. A rászorult állampolgár életkörülményei így lényegében semmit sem változtak, sőt a szüneteltetés jogát sem érvényesítette.

A Víz- és szennyvízszolgáltatásról szóló kormányrendelet és a Fővárosi Közgyűlés szemétszállításra vonatkozó rendelete ismeri a szüneteltetés intézményét, melyet a Terézvárosi Önkormányzat figyelmen kívül hagyott. Mindkét jogszabály magasabb szintű norma, mely összhangban áll a Magyar Polgári Törvénykönyvben megfogalmazott elvvel, mely szerint csak a szolgáltatásért jár az ellenszolgáltatás. Ugyanakkor 	az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény 2 §  f. ) pontja szerint az önkormányzati rendeletekben meg kell határozni az esetleges kedvezményeket, mentességeket, melyeket  a vizsgált önkormányzati rendeletekben, figyelmen kívül hagytak illetőleg e normákban a szüneteltetés jogintézménye  sem került  meghatározásra.
	Mindezekből kitűnik, hogy az alacsonyabb szintű önkormányzati jogszabály ellentétes a Polgári Törvénykönyvvel, illetőleg az azzal összhangban született kormányrendelettel és a Fővárosi Közgyűlés rendeleteivel. A jogforrási hierarchia megsértése  alkotmányos visszásságot teremtett, mely sérti az állampolgárok jogait, a monopol helyzetben lévő közszolgáltatóval szemben növeli a szolgáltatást igénybevevő fogyasztók kiszolgáltatottságát.

	Ajánlás

	1.) Felkérem a Terézvárosi Önkormányzat Képviselő Testületét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján, a 33/1995.(XI.24.) és a 11/1996 .(IV.12.) számú rendeleteit a magasabb szintű normákban meghatározott szabályozás szerint rendezzék.
	2.) Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1) bekezdése alapján Budapest Főváros kerületeinek víz-és szennyvíz, valamint a szemétszállításra vonatkozó rendeleteit törvényességi szempontból 1997. évi munkatervében folyamatosan vizsgálja felül és az alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében intézkedését tegye meg.

	Kérem a Terézvárosi Önkormányzat Polgármesterét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján 60 napon belül  állásfoglalásáról, illetve intézkedéséről értesíteni szíveskedjék.
	Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1) bekezdése alapján  30 napon belül állásfoglalásáról, illetve intézkedéséről értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1997. október 14.

Gönczöl Katalin