OBH 7256/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Kapcsolódó iratok ügyszámai: OBH 7975/1996., OBH 7976/1996., OBH 8100/1996., 
OBH 8339/1996., OBH 8568/1996., OBH 8738/1996., OBH 8741/1996., OBH 8900/1996., OBH 9073/1996., OBH 9152/1996., OBH 9263/1996., OBH 1466/1997., OBH 1467/1997., OBH 1847/1997., OBH 2061/1997., OBH 2452/1997., OBH 2803/1997., OBH 2804/1997.,
OBH 2897/1997., OBH 3065/1997., OBH 3812/1997., OBH 3998/1997., 
OBH 4045/1997., OBH 4093/1997., OBH 4819/1997., OBH 5205/1997., OBH 5505/1997.

Ügyintéző: dr.Vadas Beatrix dr. Ágoston Zsuzsa
A vizsgálat megindítása
	A tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: Mkt.) kihirdetését követően több beadvány érkezett az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben a panaszosok az Mkt-nek a kamarai tagság feltételeit meghatározó, illetőleg a kamarai tagságra nem jogosult személyek tervezői jogosultságának megszűnéséről rendelkező szabályait kifogásolták.
A beadványok alapján a vizsgálatot 1997. márciusában megindítottam.

A megállapított tényállás és az ügy jogszabályi háttere
	Hivatalunkhoz olyan, a -tervezői névjegyzékben szereplő, középfokú (technikusi) végzettséggel rendelkező szakemberek fordultak beadvánnyal, akik tervező tevékenységet az eddig szükséges és elégséges engedélyek birtokában évek (évtizedek) óta folytatnak. Beadványaikban azt sérelmezik, hogy az Mkt. rendelkezései szerint tervezői jogosultságukat 1997. július elején elvesztik, tekintettel arra, hogy a kamarai tagság feltételeinek nem felelnek meg, tervezői tevékenységet pedig csak kamarai tag folytathat.

Az Mkt. panaszok által érintett rendelkezései szerint:
"1. § (1) Törvény, kormányrendelet vagy miniszteri rendelet (a továbbiakban: jogszabály) által engedélyhez és névjegyzékbe vételhez (a továbbiakban együtt: jogosultság) kötött önálló mérnöki és építészeti tervezői és műszaki szakértői tevékenység (a továbbiakban együtt: mérnöki, illetve építészeti tevékenység) csak az ezen törvényben szabályozott kamarai tagság alapján folytatható.
(2) A kamarai tagsághoz kötött mérnöki és építészeti tevékenységet a kamara tagja az ország egész területén végezheti.
(3) A Ptk. 685. §-ának c) pontja szerinti gazdálkodó szervezet és más jogi személy az (1) bekezdésben megjelölt mérnöki illetve építészeti tevékenységet csak az (1) bekezdésben foglalt feltételeknek megfelelő alkalmazottja vagy tagja - ideértve az egyéni vállalkozót is - útján végezhet."
"25. § (1) A kamarai felvételre jogosult, aki
a) magyar állampolgár, vagy
b) nem magyar állampolgár, ha Magyarországon lakóhellyel vagy tartózkodás; engedéllyel rendelkezik, vagy
c) nem magyar állampolgár nemzetközi egyezmény vagy viszonosság alapján, és
d) nem áll büntetőeljárás vagy büntetőügyben hozott ítélet, illetőleg foglalkozástól való eltiltás hatálya alatt,
e) a (3), illetve a (4) bekezdésben meghatározott szakmai feltételekkel rendelkezik.
(2) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti viszonosság fennállásáról a kamara nyilatkozik.
(3) A kamarai felvételre jogosító szakmai feltételek a következők:
a) a szakterületnek megfelelő szakirányú képzést nyújtó egyetemen szerzett oklevél és legalább 2 év mérnöki, illetve építészeti tevékenységben szerzett szakmai gyakorlat,
b) a szakterületnek megfelelő szakirányú képzést nyújtó főiskolán szerzett oklevél és legalább 5 év mérnöki, illetve építészeti tevékenységben szerzett szakmai gyakorlat, 
c) a szakterületnek megfelelő szakirányú képzést részlegesen nyújtó egyetemen szerzett oklevél és legalább 5 év szakirányú mérnöki, illetve építészeti tevékenységben szerzett szakmai gyakorlat.
(4) Az egyetemen, főiskolán szerzett szakirányú kiegészítő képzés, továbbképzés időtartamát a (3) bekezdésben előírt szakmai gyakorlat időtartamába be kell számítani.
(5) Nem tagadható meg a kamarai felvétele annak, aki az (1)-(4) bekezdésekben meghatározott feltételekkel rendelkezik, és nem esik a (6) bekezdésben foglalt tiltó rendelkezések hatálya alá.
(6) Nem vehető fel a kamarába:
a) akit a kamarából kizártak, a kizárástól számított 3 évig,
b) aki cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alatt áll.
(7) A kamarai tag Magyarországon egyidejűleg a lakóhelye szerint illetékes területi mérnöki és területi építész kamara tagja is lehet.
(8) A kamarai tagot a választása szerinti - a szakképesítése, tevékenysége alapján meghatározott - szakmai tagozatba vagy tagozatokba is fel kell venni."
"52. § Az engedélyhez és névjegyzékbe vételhez kötött önálló mérnöki és építészeti tervezői és műszaki szakértői tevékenységre az e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott engedélyek - amennyiben a jogosultsággal rendelkező személy a kamarai tagfelvételét nem kéri, illetve a kamarai tagságra a törvény szerint nem jogosult - az 53. § (1) bekezdése szerinti hatálybalépést követő 180. napig érvényesek."
53. § (1) Ez a törvény a - 42-52 §-ok kivételével - a kihirdetéstől számított 180. napon lép hatályba
(2) A törvény 42-52. §-ainak rendelkezései a kihirdetésüket követő 15. napon lépnek hatályba."
(A törvényt 1996. július 10-én hirdették ki.)
Az Mkt. 1. §-ának, 25. §-ának, valamint 52. §-ának alkotmányosságát jogszabály alkotmányellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítványok alapján az Alkotmánybíróság - a hivatalunknál folyó eljárással egyidejűleg - vizsgálta, melynek eredményeként meghozta 40/1997. (VII. 1.) AB határozatát (Magyar Közlöny 1997/58. szám). Az Alkotmánybíróság az Mkt. kifogásolt rendelkezéseit nem találta alkotmányellenesnek, ezért e paragrafusok alkotmányellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványokat elutasította.

Az alkotmánybírósági határozat indoklása szerint:
"Az Alkotmánybíróság áttekintette a vonatkozó jogszabályokat és megállapította, hogy azok számos olyan feladat- és munkakört neveznek meg, amelyhez a technikusi végzettség szükséges. Ezek között a tervezői feladatkör nyilvánvalóan nem szerepel, hiszen ahhoz a korábbi jogszabályok alapján is felsőfokú képzettség kellett. Azzal tehát, hogy a Mkt. a kamarai tagság feltételéül kivételt nem engedően a felsőfokú képzettséget követeli meg, ezzel közvetve megszünteti a lehetőséget, hogy technikusi végzettséggel is tervezői munkát lehessen végezni, a sok közül csupán egy, s a vonatkozó jogszabályok alapján nem is jellemző munkakör gyakorlásának lehetőségét szünteti meg a technikusok számára.
Az Alkotmánybíróság (ezért) elfogadja, hogy a technikusi végzettséggel rendelkező tervezők és szakértők által bevezetett és gyakorolt, rendszeres tervezői tevékenység, amely rendszeres jövedelmet biztosított számukra, az Alkotmány 13. § (1) bekezdés szerint tulajdoni védelmet élvez. Az alapjogként védett tulajdon tartalmát azonban a mindenkori közjogi és magánjogi korlátozásokkal együtt kell érteni; az alkotmányos tulajdonvédelem terjedelme mindig konkrét. A tulajdon közérdekből korlátozható, s az Alkotmánybíróság e körben nem a tulajdonkorlátozás feltétlen szükségességét, hanem a törvényhozó közérdekre való hivatkozásának indokoltságát vizsgálja felül. Különös súlyt nyer ezért az alkotmányosság megítélésénél, hogy a tulajdonkorlátozás a közérdekkel arányos-e. [64/1993. (XII. 22.) AB, ABH 1992, 380.] Mindazok a szempontok, amelyek a Magyar Mérnöki Kamara, illetőleg a Magyar Építész Kamara mint köztestületek létrehozását és szabályait alkotmányosan indokolják, különösen az, hogy az ugyanazon hivatást gyakorló önkormányzata és képviselete jöjjön lére azaz a szakmai kamarák zártsága és egységessége; továbbá e szakmák gyakorlásának kivételt nem tűrően felsőfokú képesítéshez kötése, olyan közérdeket képviselnek, amellyel szemben az ebbe a szakmai körbe nem tartozók egy része által élvezett kedvezmény elvesztése - az ő szempontjukból - a saját hivatásuk lényegét nem érintő korlátozás - arányosnak minősül.
	A	z arányosság megítélésnek része az is, hogy a technikusok tervezési és szakértői jogosultságának megszüntetési módja kellő időt biztosított-e az új jogi helyzethez való alkalmazkodásra.
	Az alkotmányellenesség csak a jogszabály alkalmazására való felkészülést szolgáló időtartam kirívó, a jogbiztonságot súlyosan veszélyeztető vagy sértő elmaradása, illetőleg hiánya esetén állapítható meg. [7/1992. (I. 30.) AB, ABH 1992. 47.]
Az Mkt. kifogásolt 52. és 53. §-ai szerint az Mkt. kihirdetésétől számított 360 nap állt rendelkezésére az érintetteknek, hogy a megváltozott helyzetre felkészüljenek, és eldöntsék, hogy ahhoz miként alkalmazkodjanak. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ez az idő nem minősíthető a felkészülést szolgáló időtartam kirívó hiányának. Nem támasztható alkotmányos követelményként, hogy az átmeneti időnek olyan hosszan kellett volna tartania, míg a technikusok a kamarai tagsághoz szükséges feltételeknek elvileg eleget tehetnének. A technikusok számára a felsőfokú képesítés megszerzése nyitva áll: a megfelelő főiskolák esti tagozaton négy év alatt elvégezhetők. A kamarai tagsághoz azonban a főiskolai végzettség után további ötéves tervezési gyakorlat szükséges. A képesítés megszerzésére alapozott kilencéves átmenet azonban nem csak az idő életszerűtlen hosszúsága - a mostani állapotnak a kamarai törvény céljával ellentétes fenntartása - miatt nem jön számításba alkotmányossági érvként, hanem azért sem, mert nem a mostani, bevezetett és gyakorolt jövedelemszerző tevékenység folytatására szolgál, hanem egy minőségileg más képesítés és életpálya alapjait nyújtja."
	Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 27. §-ának (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság határozata mindenkire - így az állampolgári jogok országgyűlési biztosára nézve is - kötelező. Ezért az országgyűlési biztoshoz intézett beadványokban is kifogásolt, az Alkotmánybíróság által azonban már felülvizsgált paragrafusok további alkotmányossági vizsgálatára az országgyűlési biztosnak sincs lehetősége.
Az Országgyűlés az alkotmánybírósági határozat megszületést követően az érintett személyi (technikusi) kör által képviselt érdekek szem előtt tartásával módosította az Mkt. 52. §-át a következőképpen:
"52. § (1) Az engedélyhez és névjegyzékbe vételhez kötött önálló mérnöki és építészeti tervezői és szakértői tevékenységre az e törvény hatálybalépését megelőzően kiadott engedélyek,
a) amennyiben a kamarai tagságra e törvény szerint jogosult, tervezői vagy szakértői engedéllyel rendelkező személy a kamarai tagfelvételét nem kéri, az 53. § (1) bekezdés szerinti hatálybalépést követő 180 napig érvényesek,
b) amennyiben az engedéllyel rendelkező személy a kamarai tagságra e törvény szerint nem jogosult, de a Tervezői vagy Szakértői Névjegyzékbe történő bejegyzését díj ellenében - az a) pont szerint kéri a szakterületileg illetékes kamarától, az 53. § (1) bekezdés szerinti hatálybalépést követő legalább három évig, de határozott időhöz kötött engedélyek esetében annak határidejéig érvényesek, a környezetvédelmi szakértői engedélyek kivételével. Ezen időpontot követően csak a külön jogszabályban meghatározott feltételek szerint folytatható tervezői és szakértői tevékenység.
(2) A törvény 3. §-ának (1) bekezdésében megjelölt névjegyzékekbe bejegyzett - kamarai tagsággal nem rendelkező - személyek vonatkozásában is az illetékes kamara gyakorolja a 3. §-ban meghatározott jogköröket, és ellátja a kapcsolódó feladatokat.
Mindezekre tekintettel a hivatalomhoz intézett beadványok által kifogásolt törvényi rendelkezésekkel összefüggésben alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság nem állapítható meg.

Budapest, 1997. augusztus 18.

Dr. Polt Péter