OBH 7229/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

T. Mné mezőkövesdi lakos azért fordult segítségért az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert mint egyedül álló rendszeres szociális járadéka mellett eltartott gyermeke után nem részesül növelésben. Az igénye elutasításának indoka, hogy a gyermek családi pótlékban részesül. Nehéz anyagi körülmények között él, szülei már nem élnek, gyermektartási díjat nem kap rendszeresen.  Kéri, hogy legalább méltányossági alapon megkaphassa növelést. 

Érintett alkotmányos jogok
Szociális biztonsághoz való jog /Alk. 70/E. (1) bek./
Jogbiztonsághoz való jog /Alk. 2. § (1) bek./ 
Diszkrimináció tilalma /Alk. 70/A. (1-2) bek. /

Alkalmazott jogszabályok
8/1983. /VI.29./ EüM-PM együttes rendelet a megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról.
22. §. (4) Ha a rendszeres szociális járadékban részesülő megváltozott munkaképességű dolgozó a háztartásában olyantámogatásra szoruló hozzátartozójáról is gondoskodik, akinek eltartására köteles, járadékát minden ilyen hozzátartozó után legfeljebb havi ... forinttal lehet növelni. Nem növelhető a járadék összege olyan hozzátartozóra tekintettel, aki után a járadékban részesül megváltozott munkaképességű dolgozó családi pótlékot kap.
/ A 22. § (4) bekezdését a 20/1993. /XI.l7./ NM-PM együttes rendelet 7. §-a (5) bekezdésre változtatta./ 

Az 1997. január 1-jétől a 49/1996./XII.27./ NM-PM együttes rendelettel beiktatott hatályos szövege: 
(5) Ha a rendszeres szociális járadékban részesülő megváltozott munkaképességü dolgozó a háztartásában olyan támogatásra szoruló hozzátartozójáról is gondoskodik, akinek eltartására köteles, járadékát minden ilyen hozzátartozó után legfeljebb havi... forinttal lehet növelni. Nem növelhető a járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak. 

1990. évi XXV. törvény a családi pótlékról és a családok támogatásáról: 
4. § (1) Ugyanazon gyermek után a családi pótlék egyidejűleg csak egy jogosultat illeti meg.
       (2) Ha a gyermek együttélő szülők háztartásában, a családi pótlékot - együttes nyilatkozatuk      	alapján - bármelyik szülő igényelheti, mégpedig nyilatkozatuk szerint gyermekenként
	/Beiktatta: 1992. évi III. tv. hatályos 1992. I. 28-tól./

Megállapított tényállás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a vizsgálat során megállapította, hogy T. Mné részére a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 707-73861-8 törzsszámon havi 9.300 forint rendszeres szociális járadékban és 3.250 forint családi pótlékban részesül.
Eltartott gyermeke utáni növelés megállapítására irányuló igénye jogszerűen került elutasításra. Méltányosság gyakorlására pedig a jogszabály nem tartalmaz felhatalmazást.
Valóban, ha nem egyedülállóként neveli kiskorú gyermekeit, a Cspt. lehetőséget ad arra, hogy a házastárs jogán kérjék a családi pótlék folyósítását és a rendszeres szociális járadékos jogosult lehetett a növelésre.

A fenti joggyakorlat ellentétes volt a jogalkotói szándéktól és diszkriminációt jelentett a gyermekeiket egyedül nevelő rendszeres szociális járadékosokkal szemben. A jogsértő gyakorlatot a vizsgálat megindulásakor az állampolgári jogok országgyűlési biztosa jelzésére a Népjóléti Minisztérium jogszabály módosítással /pontosítással/ szűntette meg. Nem növelhető a 
járadék összege arra a hozzátartozóra tekintettel, aki után családi pótlékot folyósítanak.

Tekintettel arra, hogy a nehéz szociális helyzetben lévő személyek, családok támogatása alapvetően az önkormányzatok feladata, a panaszos a polgármesteri hivatalhoz fordulhat segítségért. A támogatásra, rászorultsági alapon a szociális igazgatásról, és szociális ellátásokról szóló törvény számos lehetőséget biztosít. Amennyiben a panaszos egészségi állapota romlik és a rokkantsági nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel rendelkezik, kérheti a Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságtól orvosi felülvizsgálat, melynek eredményeként, ha munkaképesség csökkenésének mértéke eléri a 67 %-ot, rokkantsági nyugdíjra lesz jogosult.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese az adott ügyben alkotmányos visszásságot nem állapított meg. Ennek megfelelően ajánlás megtételére nem volt lehetőség. 

Budapest, 1997. április 8.

Dr. Polt Péter