OBH 7128/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	
	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezve az önkormányzat gyakorlatát a tüzelőolaj felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó támogatással összefüggésben, különös figyelemmel az 1996-os évre vonatkozó elosztásra.
	A vizsgálat a tulajdonhoz, valamint a jogbiztonsághoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult, egyidejűleg tájékoztatást kértem az önkormányzattól.

A megállapított tényállás

	Panaszos kérelmet nyújtott be az önkormányzathoz háztartási tüzelőolaj támogatás iránt, az 1996-os évre vonatkozóan azonban támogatásban nem részesült.
	Megkeresésemben tájékoztatást kértem az Önkormányzattól ennek okáról, továbbá az e tárgykörben esetlegesen alkotott helyi rendelet megküldését kértem.
	Az Önkormányzat válaszában közölte, hogy panaszos  HTO fűtési kérelmére környezettanulmány készült, mely a következőket állapította meg.
	" A konyhában cserépkályha van. A szobában ahol olajjal fűtöttek jelenleg cserépkályha van. Az olajkályha a folyosóra van kitéve." Ezt követően a Polgármester az 1996-ban hatályos szabályozást idézve arra a megállapításra jutott, hogy panaszos nem felel meg ezen jogszabályi  feltételeknek, ezért a HTO vásárlási támogatásban 1996-ban nem részesíthető. Tájékoztatásul közölte még, hogy panaszos 1995-ben 20 ezer forint HTO  hozzájárulást kapott.
	Tekintettel arra, hogy panaszos előadása, valamint az Önkormányzat álláspontja teljes mértékben eltért egymástól, szükségesnek tartottam panaszos részéről nyilatkozat beszerzését, annál is inkább, mivel az Önkormányzat semmilyen dokumentumot nem csatolt az általa is idézett környezettanulmányról. Ismertettem panaszossal az Önkormányzat megállapítását  és kértem az Önkormányzat idézett nyilatkozata, valamint a jogszabály rendelkezésének ismeretében szíveskedjen ismételten pár sorban jelezni, hogy lakóingatlanában 1996-ban volt-e olyan lakószoba, amelyet kizárólag HTO-val fűtöttek. Amennyiben a lakószoba(ák) valóban más fűtési móddal is fűthetők voltak, úgy ezt is kértem közölni. Tájékoztattam, hogy amennyiben megkeresésemre a megadott határidőn belül válasz nem érkezik, úgy az Önkormányzat nyilatkozatát elfogadom, mely szerint az Ön lakószobája, lakószobái való más fűtési móddal voltak fűthetők az 1996-os évben. Kértem, hogy nyilatkozata kifejezetten az 1996-os állapotra vonatkozzon, mert az erre vonatkozó szabályozás ez évre jelölte meg Szentlőrinckáta települést is megillető támogatást, a háztartások számát, valamint úgy rendelkezett, hogy 1996. december 31-ig kellett az Önkormányzatoknak a kifizetéseket teljesíteni.
	Panaszos válaszában közölte, hogy 1996. januárjában kicserélte az olajkályhát egy kisméretű, hordozható cserépkályhára. 1996. szeptemberében ismét ellenőrizték a lakás fűtési módját. Ekkor az olajkályha a folyosón volt. Előadta a szociális előadónak, hogy ismét szeretne olajkályhával fűteni, mert amit most használ az igen rossz állapotú, állandóan füstöl. 
	Az ügy lezárása előtt még szükségesnek tartottam ismételt megkereséssel fordulni az Önkormányzathoz, mivel az első megkeresésemre csak részben kaptam tájékoztatást. Itt kell megjegyezni, hogy az említett első megkeresés kelte 1997. május 28. napja volt, melyet 1997. augusztus 27-én meg kellett sürgetnem, mert az eltelt 3 hónap alatt válasz az Önkormányzattól nem érkezett. Az ismételt megkeresésben kértem panaszos által benyújtott kérelem másolatát, valamint az ennek elbírálásáról szóló határozatot. Végezetül kértem a már hivatkozott környezettanulmány alkalmával készült jegyzőkönyvet, melyben panaszos aláírásával jelzi, hogy az abban foglaltakat tudomásul veszi.
	Az Önkormányzat a kért kérelmet és határozatot megküldte, a határozat kelte 1996. március 8. napja. Későbbiekben is született elutasító határozat, ennek kelte 1996. október 8., mely Népjóléti Bizottság által hozott határozat ellen panaszos fellebbezéssel is élt a képviselő-testülethez. A Képviselő-testület 1997. január 23-án a fellebbezést elbírálta, a kérelmet ugyancsak elutasította. Panaszos ismételten kérelemmel fordult az Önkormányzathoz, ezt a kérelmet pedig 1997. március 25-én utasította el a Népjóléti Bizottság. A kért környezettanulmány is megérkezett, ebben valóban szerepel a cserépkályhával való fűtés, és panaszos aláírása. 

Az ügy jogszabályi háttere

4/1996. (II. 16.) NM–PM–BM–IKM együttes rendelet a lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódó hozzájárulásnak a települési önkormányzatok közötti elosztásáról és a támogatás lakossági igénybevételének jogosultsági feltételeiről

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:

c) ... azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

17/1992. (III. 30.) AB határozat
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. 
A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.
Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik. Az Alkotmány 9. § (1) bekezdése ezért a tulajdonvédelem körében az egyéb vagyoni jogok védelmét is biztosítja. A jog-összehasonlítás is azt mutatja, hogy több külföldi alkotmánybíróság gyakorlata a vagyoni jogosultságokat az alkotmányos tulajdonvédelem körébe vonja. Az Alkotmánybíróság ezzel is összhangban az Alkotmány tulajdonvédelemmel kapcsolatos rendelkezéseit olyan alapjognak tekinti, amelyet mind az Alkotmánybíróság, mind a bíróságok az egyéb dologi jellegű vagyoni jogok védelmére is alkalmazhatnak.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat megállapította, hogy az Önkormányzat hatáskörrel rendelkező bizottsága, majd fellebbezés folytán a Képviselő-testület az igényjogosultság elbírálása vonatkozásában helyesen döntött, mivel környezettanulmánnyal támasztotta alá, hogy a kérelem benyújtásakor panaszos nem olajkályhával fűtött, tehát HTO támogatásra nem volt jogosult. A környezettanulmányban foglaltakat, illetve azok helyességét aláírásával panaszos is nyugtázta. A vizsgálat ugyanakkor azt is megállapította, hogy az első ízben hozott elutasító határozat 1996. március 8-án született, mely időpontban már hatályban volt az előbbiekben jelzett 4/1996.(II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet, ezért a határozatban való jogszabályi hivatkozás helytelenül történt. A határozat indokolásában ugyanis a korábbi évre vonatkozó 41/1995. NM rendelettel módosított 31/1995.számú határozatra való hivatkozás történt. A későbbi határozatok már helyesen a 4/1996. együttes rendeletre hivatkoznak.
	A határozat helytelen jogszabályi hivatkozása sérti a jogbiztonságot, azonban alkotmányos visszásságot a hatóság nem okozott, mert a panaszos egyéb alkotmányos jogai és jogos érdekei nem sérültek.
	Felhívom az Önkormányzat képviseletében eljáró Polgármestert, hogy az önkormányzati hatósági ügyekben is fordítson figyelmet a jogszabályok helyes hivatkozására. 

Budapest, 1998. július 8.

Dr. Polt Péter