OBH 7115/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához intézett beadványában a MATÁV Részvénytársaság (a továbbiakban: Rt.), telefonszámla reklamációjával kapcsolatos eljárását sérelmezte.
A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem az Rt. elnök-vezérigazgatóját, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk alapján az alkotmányos jogsértést kizárni nem lehetett.
Megkeresésemben tájékoztatást kértem a panasszal kapcsolatos álláspontjáról.

A megállapított tényállás

Az Rt. elnök-vezérigazgatója arról tájékoztatott, hogy panaszos reklamációját a területileg illetékes távközlési centrum többször vizsgálta. Minden alkalommal teljes körű vizsgálatot végeztek, mind központi, mind hálózati és előfizetői berendezés oldalról.
A vizsgálat megállapította, hogy panaszos távbeszélő állomása zárt távbeszélő hálózatban működik.
A vonalat minden alkalommal a helyszínen is vizsgálták, a működést biztosító központ a reklamáció időszakában nem hibásodott meg, az állomás rendellenes üzemelésére vonatkozó hibabejelentés nem érkezett. Idegen hozzáférésre a földalatti kábelvezetés következtében nincs lehetőség, a területen idegen kivitelező nem dolgozott.

Az ügy jogszabályi háttere

A távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény 9. § (2) bekezdése szerint a közcélú szolgáltató általános szerződési feltételeit (üzletszabályzat) a Hírközlési Főfelügyelet hagyja jóvá.
Az üzletszabályzat VII. fejezet 6.1. pontja kimondja, hogy számlareklamáció esetén a felszámított díj számlálásának és megállapításának helyességét a szolgáltató úgy bizonyítja, ha igazolja, hogy a kifogásolt időszakban a számlázás helyességét érintő műszaki hiba nem fordult elő, számlázási rendszere zárt és hitelesített, valamint az előfizető vonala és annak elemei megfelelnek a hálózat védelmére vonatkozó előírásoknak.
A szolgáltató abban az esetben találja alaptalannak a számlareklamációt, ha a fentieket vizsgálati eredményeivel bizonyítja.
Abban az esetben, ha az előfizető nem fogadja el a szolgáltatónak a számla helyességére vonatkozó bizonyítékait, a peres eljárás elkerülése érdekében a szerződő felek megkísérlik a megegyezést. Az egyeztetés eredménytelensége esetén a nem peres vagy peres eljárás jogerős lezárásáig a szolgáltató nem alkalmazhatja a díjtartozásra vonatkozó szabályokat.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 

Az érintett alkotmányos jog

Az Országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban.
A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A vizsgálat megállapításai

Megállapítottam, hogy az Rt. a vonalvizsgálatot elvégezte. A vizsgálat eredményei alapján - amelyek nem azt bizonyították, hogy a kifogásolt hívásokat panaszos kezdeményezte, csak azt, hogy azokat a panaszosnál felszerelt állomásról kezdeményezték - a számlareklamációt az Rt-nek nem áll módjában elfogadni. 
At Rt. eljárásával kapcsolatban az Obtv-ben megjelölt alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a panaszbeadvány alapján további vizsgálat folytatására nincs lehetőségem.

Budapest, 1997. március 17.

Dr. Polt Péter