OBH 7112/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter

Az eljárás megindulása:

A panaszos, a lakása alatt, az ÉDÁSZ Rt. által üzemeltetett transzformátor állomás  nagy mértékű zaj és rezgés ártalma mellett, a tartós sugárzás egészségkárosító hatását kifogásolta. A tízemeletes panelház földszintjén 1976. óta működik a transzformátor, 1979. óta teljes leterheltséggel.   

Az Alkotmányban deklarált egészséges környezethez és a legmagasabb szintű testi  egészséghez való jog érintettsége folytán az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Székesfehérvár Megyei Jogú Város jegyzőjének tájékoztatása szerint a panaszos 1992. január 24-én fordult a polgármesteri hivatalhoz, a lakása alatt működő transzformátor állomás zavaró hatása ügyében. A lakásban mért zajszint akkor a Magyar Szabványban megállapított határérték alatt volt, mivel a  szükséges hangszigeteléseket korábban elvégezték. 

1995. augusztusában a panaszos bejelentése alapján az ÁNTSZ helyszíni ellenőrzést tartott a lakásban. A szobában monoton búgó hangot észleltek. A panaszos elmondta, hogy éjszaka a zaj elviselhetetlen, ezért a transzformátor ház szigetelésén túl, szigeteltette a lakás padozatát is, ennek ellenére a búgást és a relék bekapcsolását változatlanul lehet hallani. A városi tisztiorvos levelében kérte a polgármesteri hivatal jegyzőjét, hogy vizsgáltassa meg, műszakilag megfelel-e a transzformátor helyiség kivitelezése, illetve a trafó túlterheltségi vizsgálata adhat-e megoldást a panaszra. 

A polgármesteri hivatal a városi tisztiorvos levelére szintén helyszíni vizsgálatot tartott, és megállapította, hogy a transzformátorból eredő zaj "szemrevételezés alapján nem minősíthető", ezért szükség lenne az ÉDÁSZ Rt., mint üzemeltető által készített szakértői véleményre. Az ÉDÁSZ Rt-t azonban csak 1996. júliusában szólította fel a transzformátor rendeltetésszerű működtetésének felülvizsgálatára, azt követően, hogy a transzformátor helyiség tulajdonosa a Székesfehérvári 1. sz. Lakásfenntartó szövetkezet is a polgármesteri hivatalhoz fordult az ügyben.

Az ÉDÁSZ Rt. tájékoztatása szerint sem az átalakító transzformátor, sem a kapcsoló térrészben felszerelt aktív villamos berendezés működésében rendellenesség nem tapasztalható. Az ÉDÁSZ Rt. nem zárkózik el attól, hogy a transzformátor áthelyezésre kerüljön, azonban ennek költségét nem tudják vállalni. 

A transzformátor működésével kapcsolatban élettani vizsgálat nem készült.

Irányadó jogszabályok:

12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről
1. § A rendelet célja, hogy az emberi környezet és az emberi egészség megóvása érdekében megállapítsa az azokat veszélyeztető zajok és káros rezgések elleni védelem (a továbbiakban együtt: zaj- és rezgésvédelem) alapvető szabályait.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
a) veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket;
b) veszélyes mértékű rezgés: a szilárd testek olyan mértékű és minőségű ismétlődő rugalmas alakváltozása, amely meghaladja a megengedett rezgésterhelési (rezgésimissziós), illetőleg rezgéskibocsátási (rezgésemissziós) határértéket;
c) szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény minden olyan létesítmény, amelyben az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytatják.
15. § (1) A környezetvédelmi hatóság – az első fokú közegészségügyi hatóság (a továbbiakban: közegészségügyi hatóság) véleményének figyelembevételével – elrendelheti a veszélyes mértékű zajt és rezgést okozó tevékenység korlátozását, illetőleg felfüggesztését, ha a kötelezett nem teljesíti a 12. § (1) bekezdése alapján előírt kötelezettségét, és a mulasztásból a környezetre közvetlen, súlyos veszély származhat.
(2) A környezetvédelmi hatóság a közegészségügyi hatóság véleményének figyelembevételével az (1) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a kötelezettségszegés teljes megszüntetése előtt feloldhatja, ha a közvetlen súlyos veszély már nem áll fenn.
25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző;
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség
gyakorolja.

A vizsgálat megállapításai:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya alapján mindenkinek joga van az egészséges környezethez. 

A panaszos lakásában a zajszintet, az ismételt bejelentések ellenére utoljára 1992-ben mérték meg. Az iratok alapján ezt követően csak a helyszín megtekintésére került sor, az ÉDÁSZ pedig nem a zajt, hanem a működés rendeltetésszerűségét vizsgálta. 

Megállapítom, hogy a panaszok nem eléggé alapos kivizsgálása, a tényleges zajszint megállapításának mellőzése, illetve ebből fakadóan az esetleg szükséges intézkedések elmaradása a konkrét esetben veszélyezteti az egészséges környezethez való alkotmányos jogot és ezáltal visszásságot okoz.

Megállapítom továbbá, hogy amennyiben, elhelyezéséből adódóan az elektromos transzformátor valóban káros hatással lehet a tartósan közelben tartózkodók egészségére, a transzformátor épületben való elhelyezése szintén sérti a lakók egészséges környezethez való Alkotmányban biztosított jogát.

Az országgyűlési biztos hasonló ügyben folytatott vizsgálatáról készült jelentésben felkérte a népjóléti minisztert, hogy a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszterrel egyetértésben - figyelemmel a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény vonatkozó rendelkezéseire - intézkedjen a káros sugárzásokra vonatkozó határértékek megállapításáról. 

Mellékelten megküldöm az OBH-6541/96. számú ügyben készült vizsgálati jelentést.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

	felkérem Székesfehérvár Megyei Jogú Város jegyzőjét, hogy szíveskedjen a
	zajszint mérésről intézkedni, és ennek eredményéhez képest a szükséges
	intézkedéseket megtenni. 

Budapest, 1998. május 4.

Dr. Polt Péter