OBH 7106/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért tett fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert őrizetbevételét, majd előzetes letartóztatását követően nem volt lehetősége hozzátartozói értesítésére, leveleit nem továbbították, kirendelt védője nem kereste fel. A bejelentés alapján  az 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Védelemhez való jog (Alk. 57. § (3) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
6. § (1) A terheltet megilleti a védelem joga.
(2) A hatóságok kötelesek biztosítani, hogy az, akivel szemben a büntetőeljárást folytatják, az e törvényben meghatározott módon védekezhessék.
(3) A terhelt érdekében az eljárás bármely szakaszában védő járhat el. A terhelt az eljárás megindításától kezdve védőt választhat.
91. § (1) A hatóság a terheltet őrizetbe veheti
a) tettenérés esetén, ha személyazonossága nem állapítható meg,
b) ha az előzetes letartóztatás elrendelésének oka [92. § (1) bek., 340. § (1) bek.] áll fenn.
(2) Az őrizet legfeljebb hetvenkét óráig tarthat, ennek elteltével a terheltet – ha az előzetes letartóztatását nem rendelték el – szabadon kell bocsátani.
(3)
(4) Az őrizetbevételről a hatóság késedelem nélkül értesíti a terhelt által megjelölt hozzátartozót; ennek hiányában a terhelt által megjelölt más személy is értesíthető.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.
(7) A panasz elbírálásáról a panasztevőt – határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték – értesíteni kell.

1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
118. § (1) Az előzetesen letartóztatott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja,
d) hozzátartozóival és – az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával – más személyekkel levelezhet, legalább havonta egyszer fogadhat látogatót, és kaphat csomagot,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató-fogadási joga – a védőjével való érintkezés kivételével –, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntető eljárás eredményessége érdekében korlátozható.

19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
1. § (1) E rendelet alkalmazásában fogvatartott a bűnügyi, a közbiztonsági és az idegenrendészeti őrizetes, az előzetesen letartóztatott, valamint az elítélt, amennyiben számára a fogvatartás helyéül rendőrségi fogdát jelöltek ki.
2. § (1) A fogvatartott
a) büntetőeljárási jogait gyakorolhatja, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével kapcsolatot tarthat,
b) letéti pénzét indokolt személyes szükségleteinek kielégítésére fordíthatja,
c) előzetesen letartóztatott hozzátartozójával és – az ügyész, a vádirat benyújtása után a bíróság jóváhagyásával – más személyekkel levelezhet, legalább havonta két alkalommal fogadhat látogatót, hetente két alkalommal kaphat csomagot,
(2) Az előzetesen letartóztatott levelezési és látogató fogadási joga – védőjével, továbbá a 3. § (4) bekezdésének b) pontjában felsorolt szervezetek képviselőivel való érintkezés kivételével –, valamint a csomagküldeményhez való joga a büntetőeljárás eredményessége érdekében korlátozható.
3. § (2) A fogvatartott jogosult alap- és szakorvosi ellátásra, terhesgondozásra, illetve – törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén – terhességének megszakítására, valamint kórházi kezelésre. Az ellátás igénybevételének feltételeit a fogvatartásért felelős biztosítja.
(4) A fogvatartott biztonsági felügyelet mellett, ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot
a) a védőjével, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjével,
b) az ENSZ Emberi Jogok Bizottságával, az Emberi Jogok Európai Bizottságával és Bíróságával, a kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód megelőzésére alakult Bizottság tagjaival, továbbá a magyar jogszabályok által az emberi, állampolgári jogok védelmére feljogosított szervezet tagjaival.
(5) A fogvatartott biztonsági felügyelet mellett, a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselőjével történt előzetes egyeztetés szerinti időpontban, ellenőrzés nélkül tarthat kapcsolatot
a) hazája Magyarországon akkreditált diplomáciai, konzuli képviselőjével, ennek hiányában olyan állam képviselőjével, amely érdekei képviseletét ellátja,
b) vallásgyakorlás céljából az egyház (felekezet) képviselőjével,
c) fiatalkorú fogvatartott a kirendelt pártfogójával.
(6) A (4) bekezdésben meghatározott kapcsolattartás gyakorisága nem korlátozható.
(7) A fogvatartott és hozzátartozója, valamint a (4) bekezdésben nem szereplő más személyek közötti kapcsolattartásra (látogató fogadása) előzetes egyeztetés szerinti időpontban, a rendőrség épületében, ellenőrzés és felügyelet mellett havonta két alkalommal, az idegenrendészeti őrizetes esetén ilyen korlátozás nélkül, alkalmanként 30 perc időtartamban kerülhet sor.
(8) A fogvatartott egy időben csak egy, ha az őrzés biztonságát, a fogda rendjét nem veszélyezteti, a fogvatartásért felelős engedélyével több látogatót fogadhat.
4. § Panaszt és kérelmet a fogvatartott naponta terjeszthet elő. A beadványok elkészítésének, illetőleg az elbírálásukra jogosult szervekhez való eljuttatásuk feltételeiről a fogvatartásért felelősnek kell gondoskodnia.
6. § (1) A fogvatartott levelezése a fogvatartás alapjául szolgáló eljárást folytató szerv képviselője által ellenőrizhető, ha az eljárás adatai az Rtv. 18. §-ának (3) bekezdésében meghatározott érdekek sérelmét valószínűsítik. Az ellenőrzés tényét a fogvatartottal közölni kell.
(2) A fogvatartottnak a védőjéhez, a fogvatartás alapjául szolgáló ügyben eljáró jogi képviselőjéhez, a hatóságokhoz és az emberi jogok védelmét ellátó szervezetekhez küldött levelei nem ellenőrizhetők.
(3) Amennyiben az ellenőrzött levél tartalma az (1) bekezdés első mondatában hivatkozott valamely érdeket sért, a levél nem továbbítható.
(4) Haladéktalanul továbbítani kell
a) a 3. § (4) bekezdésében meghatározott címzett részére szóló levelet,
b) a fogvatartással kapcsolatos panaszt tartalmazó, a fogvatartás ellenőrzésére jogosult rendőri, ügyészi, bírói vagy más illetékes szervhez intézett levelet.

Megállapított tényállás:
	A panaszost 1996. május 15-én vette őrizetbe a IX. kerületi Rendőrkapitányság, majd két nappal később letartóztatták. A védő kirendelésére május 17-én intézkedtek és május 18-án került sor a bírói meghallgatására. A Tolnai Lajos utcai fogdából szeptember 3-án a Fővárosi BV Intézetbe szállították, ahonnan szeptember 26-án szabadult. 
	A panaszos sérelmezte, hogy őrizetbevételekor a határozatot kihirdető rendőr lebeszélte a panasztételről, sürgetése miatt el sem olvasta a határozatot kellő gondossággal. Ugyanekkor kérte, hogy értesíthessen valakit az őrizetbevételéről, de az intézkedő rendőr közölte vele, hogy majd a fogdából lesz erre lehetősége. A panaszosnál elfogásakor nem volt pénz, ezért csak 45 nappal később - zárkatársától kért borítékkal és bélyeggel - tudott levelet írni. Kifogásolta azt is, hogy leveleit késve továbbították. 
	A kirendelt védővel nem tudott kapcsolatba lépni, ezért több esetben fordult panasszal az előadójához és új védő kirendelését kérte.
	A beszerzett iratokból megállapítható, hogy a panaszos védelmét egymást követően több ügyvéd látta el, egyikük időközben meghalt. Az iratokban lévő vétívek és feljegyzések szerint az eljáró hatóság a panaszos kérelmeinek megfelelően írásban, illetve szóban értesítette a védőket, a feljegyzésekből megállapítható az is, hogy milyen dátummal és milyen indokkal került sor az értesítésre és annak mi volt az eredménye. Esetenként kitűnik az is, hogy a védő távolmaradásának mi volt az oka. Az új védő kirendelésére irányuló kérelmeket minden esetben teljesítették, így a panasznak ezzel a részével kapcsolatban a hatóság részéről mulasztás nem állapítható meg.
	A panaszos által írt kérelmi lapokon található feljegyzések szerint a hozzátartozó értesítése megtörtént, a panaszos édesanyja két alkalommal volt beszélőn, azonban anyagi lehetősége és munkahelyi elfoglaltsága miatt többször nem jelent meg. Ugyancsak megállapítható, hogy amikor a panaszos egészségi állapotára hivatkozva orvosi vizsgálatot kért, a megfelelő ellátás érdekében a Tököli BV Kórházba, illetve más alkalommal a VIII. kerületi bőrgyógyászatra szállították. A panaszos 1996. május közepétől augusztus végéig 28 alkalommal fordult különböző kérelmekkel az előadójához, aki a kérelmekkel kapcsolatos intézkedéseket a kérőlapokon feljegyzéssel rögzítette. A panaszost 1996. június 18-án az ügyész is meghallgatta, de előadójával szemben kifogással nem élt, fogvatartásával, jogai sérelmével kapcsolatban nem nyilatkozott.
	Leveleinek továbbításával kapcsolatban a panaszos kifogásolta, hogy 1996. augusztus 13-án és 14-én írott - a Fővárosi Bírósághoz, illetve a Katonai Ügyészséghez címzett - leveleit augusztus 22-én még az előadója asztalán látta. Az iratok szerint ezeket augusztus 15-én küldték meg a Tolnai Lajos utcai fogdából a IX. ker. Rendőrkapitányságra. A címzett részére történt továbbítás dátuma nem állapítható meg, de a Katonai Ügyészség válaszlevelét szeptember 24-én küldte meg a kapitányság az időközben a Fővárosi BV Intézetbe átkerült panaszosnak. 
	A dátumok alapján megállapítható, hogy a Tolnai Lajos utcai fogda (BRFK. Közrendvédelmi Főosztály, Fogda és Kisérőszolgálati Osztály) a megírást követő első, illetve második napon postázta a panaszos leveleit. A rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet szerint ugyanakkor a fogvatartottnak a hatóságokhoz küldött levelei nem ellenőrizhetők, ezért indokolatlan volt a levelek megküldése - a címzetteknek való továbbítás céljából - az eljárást folytató rendőri szervhez, jelen esetben a IX. kerületi kapitányság Vizsgálati Alosztályára. Az Országos Rendőr-főkapitány 19/1996. sz. Utasításával kiadott Fogdaszolgálati Szabályzat - amely a 19/1995. (XII.13.) BM rendelet végrehajtásának részletes szabályairól szól - a levelezésre vonatkozóan pontos előírásokat nem tartalmaz. A Szabályzat 72. pontja szerint: "A fogvatartott küldeményeinek továbbítását és fogadását, a hatályos jogszabályok előírásai és a helyi sajátosságok alapján a fogvatartásért felelős vezető intézkedésben szabályozza, amit a fogvatartottakkal a befogadáskor a szükséges mértékig ismertetni kell."  
	A 19/1995.(XII.13.) BM rendelet 6. § (4) bekezdése szerint a fogvatartással kapcsolatos panaszt tartalmazó, a fogvatartás ellenőrzésére jogosult rendőri, ügyészi, bírói vagy más illetékes szervhez intézett levelet haladéktalanul továbbítani kell. Az ügyben eljáró előadó a szükségtelenül hozzáküldött levelek késedelmes továbbításával megsértette ezt az előírást.  
	A panaszos augusztus 25-én a rendőrségi fogdából küldött panaszlevelet az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. A levél szeptember 17-én - három hét múlva - érkezett meg  a címzetthez. A borítékon postai dátumbélyegzés nincs, ezért a postára adás időpontja nem állapítható meg, de a három hetes kézbesítési idő arra utal, hogy továbbítása az előzőekhez hasonló módon történt.
	 	A fentieket összefoglalva megállapítható, hogy a fogvatartottak levelezésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések figyelmen kívül hagyása, a nem ellenőrizhető kategóriába tartozó levelek nem közvetlenül a címzettnek történő és késedelmes továbbítása, a levelezési jog gyakorlásának részletes szabályait megállapító végrehajtási rendelkezések hiánya sérti a jogállamiság és a jogbiztonság  alkotmányos alapelvét. 
	Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. § alapján ajánlom az Országos Rendőrfőkapitánynak, hogy intézkedjék a rendőrségi fogdában fogvatartottak levelezési jogának  gyakorlásával összefüggő eljárás részleteinek szabályozása és feltételeinek biztosítása érdekében, különös tekintettel a 19/1995.(XII.13.) BM rendelet 6. § (2) és (4) bekezdéseire. 

Budapest, 1997. november

Dr. Polt Péter