OBH 7066/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása:

Panaszos saját és társai nevében sérelmezte, hogy a helyi földkiadó bizottság határozata ellenére nem tudják földterületüket birtokba venni.

Vizsgálatot az Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jog sérelme miatt indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:
1991. évi XXV. törvény
a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII.3.) Korm. rendelettel (Kpt)

A szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról szóló 1992. évi II. törvény
13. § (3) A mezőgazdasági szövetkezet a közös használatában álló, továbbá a bármilyen címen tulajdonába került földekből - helyrajzi szám szerint meghatározva - elkülöníti 
a) a tagok, a velük azonos jogállású személyek és a kívülállók (a továbbiakban együtt: részarány-földtulajdonos) tulajdonában levő földet,
b) a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kpt:) 17. §-ában meghatározott földalapot, 
c) a Magyar Állam tulajdonában lévő földeket,
d) a Kpt. 15-16. és 18-20. §-aiban meghatározott földet az ott megjelölt árverés céljára.

14. § (3) Ha a tulajdonosnak az e törvény és a Kpt. alapján többféle jogcímen és földalapból keletkezett részarány-tulajdona van, a részarány-tulajdonokat az illetékes földhivatal a tulajdonos kezdeményezésére - az ingatlan-nyilvántartás szabályainak figyelembevételével - 

25. § (3) A Kpt. szerinti árverés lebonyolítása után megmaradó szövetkezeti tulajdonú földet a vagyonnevesítés szabályainak megfelelő alkalmazásával a tagok tulajdonába kell adni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.

A többszörösen módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatás általános szabályairól:

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 13. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai:

A megyei Kárrendezési Hivatal és a megyei Földművelésügyi Hivatal tájékoztatása alapján az alábbiakat állapítottam meg. 

A panaszos részére a Földkiadó Bizottság - 1997. február 20-án kelt - 305/1997. sz. határozatában 49,14 AK szántót adott ki részaránytulajdonként.
Ezt a határozatot, illetve a Földkiadó Bizottság 1997. február 19-én és 20-án kelt határozatait, a megyei Földművelésügyi Hivatal megsemmisítette. Megsemmisítés indoka volt, hogy a határozattal érintett 079/1 hrsz. ingatlan sorsa nem eldöntött, illetve a Földkiadó Bizottság 1996. december 31 napjával, jogszabály rendelkezése értemében megszűnt. 
Megállapítottam, hogy ez esetben a Földművelésügyi Hivatal jogszerűen járt el.
Ebből következően a panaszos részére jogerős határozattal nem adtak ki részaránytulajdont, így bérleti díj követelésének nincs jogi alapja.

Vizsgáltam, mi az indoka annak, hogy földalap kijelölés évek óta nem emelkedett jogerőre.

A jogelőd mezőgazdasági termelőszövetkezet módosított földalap tervezetét a megyei Kárrendezési Hivatal 1992. december 2-án jóváhagyta. Ez a határozat azonban fellebbezés folytán nem emelkedett jogerőre.
Az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal, a 25422/1992-4/2. sz. határozata értelmében - mely jogorvoslat igénybe vétele miatt csak 1994. szeptember 5-én vált jogerőssé - a szövetkezetnek új földalap-tervezetet kellett volna benyújtania.
A szövetkezet jogutódai azonban a földalap-tervezetet nem készítették el, ezért azt a földhivatal készítette el.
A földalapok kijelölését ekkor is akadályozta, hogy nem volt tisztázva, hogy a jogelőd szövetkezetnél 1991. június 1-én, illetve a jogutódok szövetkezeteknél 1996-ban hány tag vagy alkalmazott vehető figyelembe a tagi-alkalmazotti alap képzésénél.
A jogutód szövetkezetek az adatközlésre kötelező határozatot is megfellebbezték.

Időközben a Földhivatal kijelölte a földalapokat.
A megyei Kárrendezési Hivatal, - annak érdekében, hogy a kárpótlási árverések elindulhassanak, - a Földhivatal által elkülönített alapokból a részaránytulajdonosi és kárpótlási alap tekintetében a földalap-kijelölést jóváhagyta, a tagi-alkalmazotti alapok vonatkozásában az eljárást felfüggesztette.
A megyei Kárrendezési Hivatal 58-8/1996. számú határozatával a felfüggesztett eljárást folytatta és a helybenhagyó határozatát kiegészítette annyiban, hogy a kiegészített szakvéleménybe foglalt tagi-alkalmazotti alapot és a kiegészített kárpótlási alapot is jóváhagyta.
Ez ellen a határozat ellen kettő jogutód szövetkezet és a Földrendező Bizottság is fellebbezést nyújtott be. Az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal a fellebbezéseket elutasította, az I. fokú határozatot helybenhagyta. Ezt a másodfokú határozatot keresettel megtámadták.
A bírósági eljárás jogerősen nem fejeződött be. Ugyanis a másodfokú bíróság 1997. október 15. napján kelt határozatában az I. fokú határozatot hatályon kívül helyezte és az első fokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasította.

Csak a bírósági eljárás jogerős befejeződésével lesz jogerős - a tagi-alkalmazotti alapot és az 1992. évi II. törvény idézett 25. §-a szerint kárpótlással nem érintett, vagyis nevesítésre nem került alapot megállapító, - megyei Kárrendezési Hivatal 58-8/1996. számú határozata.

Mindezekből megállapítottam, hogy az eljárás elhúzódását, a Tsz jogutódainak magatartása, illetve a jogorvoslati fórumok igénybe vétele okozta.
A jogutódok magatartásának vizsgálata ugyanakkor - mivel nem hatóságról van szó - kívül esik az országgyűlési biztos hatáskörén.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16. §-a szabályozza az országgyűlési biztos eljárását és intézkedéseit. A törvény szerint az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre, azokban az ügyekben, amelyekben bírósági eljárás folyik. Ezért hatásköröm hiányában vizsgálatomat lezártam.

Tájékoztatom arról, a panaszost, hogy a földalapok jogerős kijelölése után a megyei Földművelésügyi Hivatal fogja határozataival a földalapokat a jogosultaknak szétosztani.

Budapest, 1997. november 3.

Dr. Polt Péter