OBH 7065/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a részarány-tulajdon alapján őt megillető föld egy részét nem a határozat szerinti szántó művelési ágban adta ki a Földkiadó Bizottság. A terület jó része mocsaras, és nem hasznosítható. Kérte az országgyűlési biztos segítségét ahhoz, hogy a földet  a határozatnak megfelelően szántó művelési ágban adják ki.

Érintett alkotmányos jog:

A tulajdonhoz való jog. Ennek alapján a részarány-tulajdonos igényt tarthat az őt megillető Ak értékű földre. [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

1. Államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 71. § (1) bekezdése, mely szerint ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja.
(2) bekezdés: A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha a határozatot a bíróság felülvizsgálta, a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene, a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt.

2. A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 5. § (1) bekezdése, mely szerint a földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál.
(3) bekezdés: A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. 

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai: 

A panaszos azért fordult hozzám, mert földjének egyharmada mocsár, nádas terület, értéktelenebb, mint amilyenre a részarány-tulajdona alapján jogosult lett volna. Mivel a beadványból nem volt megállapítható a földkiadó bizottság döntése, sem az, hogy panaszos fellebbezett-e, a tényállás tisztázása érdekében megkerestem a Heves megyei FM Hivatal vezetőjét. Az FM Hivatal a válaszát megelőzően panaszostól kért adatokat arra nézve, hogy melyik földkiadó bizottság döntött ügyében és azt megfellebbezte-e. Panaszos a levélre nem válaszolt, ezért az FM Hivatal nem tudott ügyében eljárni. A hiányzó adatokat -bár panaszost levélben kértem erre- velem sem közölte. Végül is az FM Hivatal ismételt kérésemre a Gyöngyöspatai Földkiadó Bizottság  459/96. számú jogerős határozatáról tájékoztatott, mely szerint l ha 9897 m2 területű 38 AK értékű földet adtak ki panaszosnak szántó művelési ágban.
Fellebbezést a határozat ellen panaszos nem terjesztett elő, és az FM Hivatal 1997. április 21-én kelt tudakozódó levelére sem válaszolt.
Felügyeleti intézkedés keretében a már jogerőre emelkedett közigazgatási határozat megváltoztatására csak a jogerőre emelkedéstől számított egy éven belül és akkor van lehetőség, ha jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokat nem sért.  Jelen esetben mind a földalap kijelölő határozat. mind a földkiadó határozat jogerőre emelkedésétől több, mint egy év eltelt, a részarány-tulajdonosok földjeiket birtokba vették, így  már nincs lehetőség a határozatok megváltoztatására. Eljárásom során nem vizsgáltam, hogy a panaszos részére kiadott föld művelési ága egyezik-e a földhivatal nyilvántartásával, mert a  panaszos nem élt fellebbezési jogával, így a földkiadó határozat jogerőre emelkedett. Mivel a közigazgatási jogorvoslati lehetőséget panaszos nem merítette ki,  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-a alapján a kérelmet elutasítom és az ügyet további vizsgálat nélkül lezárom.

Budapest, 1999. március 8.

Dr. Polt Péter