OBH 7060/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindulása

A panaszos azért fordult Hivatalunkhoz, mivel az illetékes szabálysértési hatóságok megalapozatlanul sújtották rendbírsággal ittas járművezetés szabálysértése miatt. A - szerinte jogtalan - rendőri igazoltatás nem közúton, hanem magánúton történt, ezért az említett szabálysértés miatt nem volt felelősségre vonható. 

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	1./ A Tatai Rendőrkapitányság, mint I. fokú szabálysértés hatóság 1996. április 12-én hatályában fenntartotta a tárgyalás nélkül meghozott 1996. február 2. napján kelt határozatát, amelyben a panaszost ittas járművezetés szabálysértése miatt 12.000 forint pénzbírsággal sújtotta. Egyben vezetői engedélyének 4 hónapra történő visszavonását rendelte el azzal, hogy az engedélyt a visszavonás időtartamának lejárta után is csak akkor kaphatja vissza, ha a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. tv. 18. § (4) bekezdése szerinti utánképzésen való részvételét igazolja.  A II. fokú Szabálysértési Hatóságként eljárt Komárom-Esztergom Megyei Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya 1996. május 25-én az I. fokú határozatot helybenhagyta. 
	2./ Az Obtv. l8. §-a (3) bekezdésében biztosított  jogkörömben felhívtam az illetékes ügyészi szerv vezetőjét az Sztv. 71. §-a szerinti törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására. 
	A Komárom-Esztergom Megyei  Főügyészségnek az ezen felülvizsgálat eredményét tartalmazó átiratában foglaltakból kitűnően a panaszos rendőri igazoltatása valóban a magánterület határán belül történt, ahol az áthaladás tilalma nem volt jelezve, s ahova bárki, - így a panaszos is - minden akadály nélkül behajthatott. 
	A KRESZ 1. §-ában foglaltak szerint a KRESZ rendelkezései a Magyar Köztársaság területén lévő közutakon és a körforgalom elől el nem zárt magánutakon folyó közlekedést szabályozzák. Ebből következően tehát a panaszos általi áthaladásra igénybevett magánterület az előzőekben hivatkozott közlekedési szabályok hatálya alá tartozott.
	Mindemellett még az iratok tartalma alapján az is megállapítható, hogy a panaszos a járművezetést megelőzően Baj, Ifjúmunkás 1. szám alatti lakásán fogyasztott szeszesitalt.  E helytől pedig - az általa sem vitatott - közúton,  majd  az igazoltatás helyéig néhányszáz métert a szerinte vitatott úton  0.76 g/1 ezrelék etilalkohol koncentrációnak megfelelően, igen enyhe fokú alkoholos befolyásoltsági állapotban vezette járművét. Minthogy ezáltal megszegte a KRESZ 4. § (1) bekezdés c./ pontjában foglalt szabályt, így az adott közlekedési szabálysértés miatt történő felelősségrevonása jogszerű volt.
	A panaszos a továbbiakban azt is kifogásolja, hogy a vezetői engedélyét nem kapta vissza, jóllehet a II. fokú határozat rendelkező részében az 1996. április 12-én kelt I. fokú határozatra hivatkozott, abban viszont nem szerepel a külön tanfolyam elvégzésére kötelezése. 
	,
	Az utóbbi hivatkozás téves, mivel az I. fokú Szabálysértési Hatóság  az 1996. április 12-én kelt 0014/1996.-1. szabs. számú határozatának rendelkező részében foglaltak szerint az említett Hatóság az 1996. február 2. napján - tárgyalás nélkül hozott - határozatát fenntartotta és a panaszos részéről bejelentett kifogást elutasította. Így az abban foglalt rendelkezések között a vezetői engedély visszaadásának utánképzésen való részvételhez kötése is hatályban maradt. A II. fokú Szabálysértési Hatóság az  1996. április 12-én hozott I. fokú határozatnak az utánképzésen való részvétel igazolásának szükségességével kapcsolatos rendelkezését is helyben hagyta. 

	3./ Mindezekhez képest a panaszos által sérelmezett tények tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján nem állapítható meg olyan alkotmányos visszásság, amely az 1993. évi LIX törvény 20. §-a (1) bekezdésében részemre biztosított jogkör alapján további intézkedés megtételét tenné indokolttá. 

Budapest, 1997. március 13.

Gönczöl Katalin