OBH 7057/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása:

Panaszosok társasházuk lakóközössége nevében 1996. augusztus 31-én fordultak hivatalomhoz. Panaszukban a VII. ker. Önkormányzat jegyzője és a Fővárosi Közigazgatási Hivatal hatósági eljárását kifogásolták.

A társasház tulajdonosai 1993-ban hozzájárultak egy földszinti lakás átminősítéséhez, utcáról való megnyitásához és ott divatáru üzlet kialakításához. A jelzett földszinti lakásból azonban vendéglátó helyiséget létesítettek a csődbement divatáru üzlet helyett, amelyhez a tulajdonostársak nem járultak hozzá. A tulajdonostársak tiltakozása ellenére a büfé kialakítása, beüzemelése megtörtént.

Vizsgálatomban a VII. ker. Önkormányzat jegyzőjétől kapott tájékoztatás és iratok a Földművelési és Vidékfejlesztési Miniszter vizsgálata és a panaszosok által több ízben megküldött dokumentumok nyújtottak alapot.

Vizsgált alkotmányos jogok:

- jogbiztonság: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
- jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." [Alkotmány 57. § (5) bekezdés]
- tulajdonhoz való jog: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]

Jogszabályi háttér:

- 1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
- 1964. évi III. tv. az építésügyről
- 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról
- 1977. évi 11. tvr. a társasházakról
- 6/1990. (IV.5.) KeM. rendelet
A vizsgálat megállapításai:

Panaszosok közös tulajdonában álló társasház egyik földszinti lakásának tulajdonosa 1993-ban a lakás rendeltetéstől eltérő használatára és ezzel összefüggésben az épület homlokzati falának átalakítására kért engedélyt a VII. kerületi Polgármesteri Hivatal jegyzőjétől. Az átalakításra az engedélyt, majd 1994-ben a munkálatok befejezését követően az üzletre a használatbavételi engedélyt is megkapta.

Az üzletben egy bérlő kereskedelmi tevékenységet folytatott, majd ennek a kereskedelmi tevékenységnek a profilját kívánták megváltoztatni divatáru üzletről büfére, az ehhez szükséges belső átalakításokat megkezdték. A társasház közössége a belső átalakítás miatt építésügyi hatósági eljárás megindítását kérte, melynek a Polgármesteri Hivatal Műszaki osztálya helyt adott és a fennmaradási engedély megkérésére kötelezte az építtetőt. A fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtását követően a Műszaki Osztály az engedélyt megadta, ami ellen a társasház közössége fellebbezést nyújtott be.

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal megsemmisítette az első fokú döntést és megszüntette az építésügyi hatósági eljárást. Álláspontját arra alapozta, hogy az építési és használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet 8. §-ának 2. pontja értelmében az épületnek csak olyan felújítása, helyreállítása, átalakítása vagy korszerűsítése végezhető építési engedély alapján, mely a teherhordó szerkezetét, a tetőzetét, a homlokzatát érinti, illetőleg az épületben lévő önálló rendeltetési egységek számának, rendeltetésének megváltoztatásával jár. Mivel a szóban forgó üzletben belső válaszfalakat építettek, illetve alakítottak át, ez a munka nem érintette az épületnek sem a teherhordó szerkezetét, sem a tetőzetét, sem pedig a homlokzatát. A rendeltetési egységek száma szintén nem változott, a kiskereskedelmi üzlet rendeltetése is üzlet maradt, ezért a munkára építési engedélyt nem kellett előzetesen beszerezni.

Panaszosok azt is sérelmezik, hogy a divatáru üzlet kialakításához adott tulajdonosi hozzájárulás sem volt jogszerű, mivel az intézőbizottság akkori elnöke közgyűlési határozat nélkül adta ki a hozzájárulást az építkezéshez. Sérelmezik, hogy a hozzájárulások nélkül kialakított büfét nem alakították vissza, illetve, hogy az üzemelhet.

A vizsgálat alapján megállapítható, hogy a VII. kerületi Polgármesteri Hivatal Műszaki Osztálya tévedett, amikor az üzlet profilváltásával összefüggő belső átalakítások miatt fennmaradási engedély megkérésére kötelezte az építtetőt, majd a benyújtott kérelem és dokumentumok alapján az engedélyt megadta. Ezzel szemben a Fővárosi Közigazgatási Hivatalnak az első fokú döntést megsemmisítő álláspontja a helyes.

Építésügyi hatósági szempontból közömbös, hogy az építési engedélyhez nem kötött építési munka a társasház közös tulajdonában álló közműveket vagy kéményt érint-e, mivel ezek nem tartoznak az épület teherhordó szerkezetéhez, ezért átalakításuk sem engedélyköteles tevékenység. A közös tulajdonban lévő vezetékek, kémények megbontása vagy átalakítása a társasházról szóló 1997. évi CLVIII. törvényben (korábban 1977. évi 11. tvr.), valamint a társasház alapító okiratában foglaltak szerint lehetséges. Ennek megsértése polgári peres eljárás keretében vizsgálható, építésügyi hatósági eljárásában nem.

Építésügyi hatósági szempontból nem minősül rendeltetés módosításnak az, ha kereskedelmi profilt váltanak úgy, hogy egyik fajta üzletből másikfajta üzlet lesz, mivel az Országos Építésügyi Szabályzat 167. §-a nem tesz különbséget az üzletkörök között.
A 6/1990. (IV.5.) KeM rendelet 2. és 3. §-ban foglaltaknak megfelelt a jegyző eljárása, amikor a büfére vonatkozó üzletnyitási bejelentést záradékolta, és az üzletet nyilvántartásba vette. (A kialakított büfé helyszíni vizsgálatom szerint egyébként 1998. nyara óta már nem üzemel, bezárt.)

Megállapítható, hogy az országgyűlési biztoshoz intézett panasz közigazgatási eljárás keretében nem orvosolható. A vizsgálat alapján kizárható volt, hogy a panaszosok sérelme a hatóság eljárásának vagy mulasztásának következménye lenne, ezért azokból kifolyóan alkotmányos jogaik sem sérülhettek. A társasház tulajdonosai tulajdonostársukkal, illetve a korábbi intéző bizottsági elnökkel szemben polgári peres eljárás keretében érvényesíthetik jogaikat.

A fentiekre tekintettel vizsgálatomat lezárom és mint alaptalant elutasítom.

Budapest, 1998. december 3.

Gönczöl Katalin