OBH 7015/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

Sz. Z. (panaszos) nagynénje - özvegy I. E.-né (jogosult) - képviseletében panaszbeadvánnyal fordult az állampolgári jogok biztosához. Beadványában sérelmezte, hogy a Budapest Főváros Kárrendezési Hivatal (Hivatal) által nagynénje részére hozott kárpótlási határozatban szerinte előforduló számelírás kijavítását kérte, azonban kérelme teljesítését elutasították. 
Mivel a jogbiztonság megsértésének veszélyére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el és megkerestem a Hivatalt iratok megküldése céljából. 

Megállapított tényállás

A Hivatal a 0015301/1991 (1) iktatószámú és 1995 szeptember 26-án kelt határozatával 66.000 forint névértékű kárpótlási jegyben fizetendő kárpótlást állapított meg jogosult részére az általa elszenvedett vagyoni sérelem miatt.
A Hivatal tájékoztatása szerint a jogosult, illetve annak jogi képviselője Dr. Csémi István az első fokú közigazgatási határozat ellen fellebbezéssel nem élt. Az első fokú közigazgatási határozat az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal (OKKH) 1025744/94-es számú és 1996. április 29-én kelt határozatának indokolásában rögzítettek szerint - a kézbesítést követő 15 nap elteltével 1995. október 12. napján jogerőre emelkedett.
A Hivatal tájékoztatása szerint a jogosult képviseletét 1995. szeptember 26. napjától panaszos látja el. Panaszos a fellebbezésre nyitva álló határidő leteltét követően 1996. január 22-i beadványában az első fokú határozatot saját hatáskörben történő felülvizsgálatát kérte. Panaszos igazolási kérelmet nem terjesztett elő. Az elsőfokon eljáró Hivatal az ügy iratait felterjesztette az OKKH-hoz a fellebbezés elbírálása végett. 
A fellebbezést az OKKH a 1025744/94-es számú és 1996. IV. 29-én kelt határozatával bírálta el. A másodfokú közigazgatási szerv a fellebbezést érdemi vizsgálat nélkül elutasította arra hivatkozással, hogy az első fokú közigazgatási határozat 1995. október 12-én jogerőssé vált s a fellebbezést csak ezt követően 1996. január 22. napján nyújtották be.
	Ezt követően panaszos újabb beadványt terjesztett elő az OKKH-hoz, s e beadványában kiemelte, hogy "kérelmét ne fellebbezésként bírálják el, hanem saját hatáskörön belül a téves államigazgatási határozat kijavítása iránti kérelemként". OKKH panaszos kérelme teljesítését a 1025744/1994-es számú és 1996. június 21-én kelt határozatával érdemi vizsgálat nélkül elutasította.
	Panaszos a másodfokú határozat bírósági felülvizsgálatát nem kérte.

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi  IV-es törvény (Áe) 62. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Ha a jogszabály másként nem rendelkezik a fellebbezést a határozat közlésétől számított 15 napon belül lehet előterjeszteni." 
	Mivel jogszabály másként nem rendelkezik, ezért jogosultnak vagy jogi képviselőjének a fellebbezést legkésőbb 1995. október 11. napjáig lehetett volna előterjeszteni.  Ezt nem tették annak ellenére, hogy őket alanyi joguk gyakorlásába nem korlátozták. Csak elkésetten terjesztették elő a fellebbezést, mely szabály szerint az alanyi jog elvesztésével jár egyfelől, másfelől csak a fellebbezésre nyitva álló időn belül előterjesztett fellebbezésre vonatkozóan áll fenn a másodfokú fórum elbírálási kötelezettsége. Ezért panaszosnak az a kifogása, hogy jogorvoslati kérelmét elutasították , nem alapos. 
	Az Áe. 16. § (3) bekezdése szerint  "A kérelmet a tartalma szerint kell elbírálni." Panaszos 1996. V. 22-én kelt kérelme "téves államigazgatási határozat kijavítási iránti kérelem" nevet viselte, azonban tartalma szerint vitatta a jogerős államigazgatási határozat rendelkezését. Panaszos állampolgári jogok biztosához címzett beadványában Ő úgy fogalmaz, hogy "66.000 forint kárpótlást állapítottak meg, a kb. 400.000 forintnyi jogos igénnyel szemben." 
	Az Áe. 48. § (1) bekezdése pedig akként rendelkezik, hogy "Az államigazgatási szerv a határozatot név -, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén - a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után - kijavíthatja vagy kicserélheti."  Mint a törvény rendelkezéséből kitűnik a határozat kijavítására illetőleg kicserélésére akkor van lehetőség, ha az ügy érdemét nem érintő valamely adatot elírtak. Az ügyféli kérelem kijavítás címén pedig nem ilyen igényt fogalmazott meg, mert az ügyféli kérelem tartalma szerint az érdemi határozatban megállapított 66.000 forint összegű kárpótlás helyességét vitatta, annak kb. 400.000 forintra való módosítását kérte. Ilyen igény előterjesztésére pedig a jogosultnak vagy meghatalmazott képviselőjének a fellebbezési határidőben lett volna lehetősége a törvény által biztosított alanyi joga szerint, ennek gyakorlását elmulasztották, ezért a  "kijavítás" iránti kérelem elutasításával szemben felhozott kifogás alaposnak nem tekinthető.
	A vizsgálat megállapította, hogy panaszos téves államigazgatási határozat kijavítására irányuló kérelmének elutasítása jogszerű, alkotmányos visszásságot nem vet fel. A leírtakra tekintettel panaszos kérelmét alkotmányos visszásság hiányában elutasítom.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, a Budapest Fővárosi Kárrendezési Hivatal vezetőjét és OKKH elnökét is tájékoztattam.

Budapest, 1997. november 13.

Dr. Polt Péter