OBH 6954/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Valach Adrien

Az eljárás megindulása

K. A., a visontai pszichiátriai otthon lakója hivatalunkhoz küldött beadványában az otthonban 1996-ban folytatott átfogó vizsgálatra reagálva, továbbra is sérelmezte az otthon műszaki állapotát, az ott folyó gondozás során megnyilvánuló gondatlan, sőt sokszor embertelen bánásmódot. Kifogásolta azt is, hogy 1976 óta él szociális otthonban, és nem sikerül végleg kikerülnie.

A panaszban jelzett problémák kivizsgálására vizsgálatot indítottam. A vizsgálat keretében 1997. február 18-án a Heves Megyei Önkormányzat Pszichiátriai Otthonában Visontán meghallgattuk a panaszost, betekintettünk a gondnokság alá helyezésre vonatkozó iratokba és meggyőződtünk az ellátás körülményeiről.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratokból, a panaszos által a meghallgatása során elmondottakból valamint az otthonban végzett vizsgálat alapján a következő tényállást állapítottam meg. K. A.-t 1978-ban  helyezte a bíróság jogerős ítéletével cselekvőképességet kizáró gondnokság alá, melyet 1986-ban cselekvőképességet korlátozó gondnokságra módosítottak. A gyöngyösi önkormányzat alkalmazásában álló hivatásos gondnok, Vargáné Kárpáti Ildikó a gondnoka. K. A.-t 1976 óta öt alkalommal helyezték át - kérésére - más-más szociális otthonba, ezek között harmadszor a Heves Megyei Önkormányzat Pszichiátriai Otthonába Visontára. 

A gondozás és ápolás körülményeivel összefüggésben megállapítottam, hogy - a vizsgálat idején - az otthon fizikai és személyi adottságai az előírt egészségügyi és szociális ellátás követelményeinek nem feleltek meg, különös tekintettel a visontai Hőerőmű légszennyezésére, az épületek és berendezési tárgyak állapotára, a szakorvosi ellátás hiányosságaira stb. K. A. azonban az otthon többi lakójához képest jobb körülmények között élt, tekintettel arra, hogy külön szobája volt, ahol a személyes vagyontárgyait elzárva tarthatta.

Alkalmazott jogszabályok

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

13. § (1) Korlátozottan cselekvőképes az a nagykorú is, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota, szellemi fogyatkozása vagy valamilyen kóros szenvedélye miatt – tartósan vagy időszakonként visszatérően nagymértékben csökkent.
(3) A cselekvőképesség korlátozottsága a gondnokság megszüntetésével véget ér.

14. § (1) A korlátozottan cselekvőképes személy jognyilatkozatának érvényességéhez – ha jogszabály kivételt nem tesz – törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a korlátozottan cselekvőképes személy cselekvőképessé válik, maga dönt függő jognyilatkozatainak érvényessége felől.
(4) A törvényes képviselő a korlátozottan cselekvőképes személy nevében maga is tehet jognyilatkozatot, kivéve azokat, amelyeknél a jogszabály a korlátozottan cselekvőképes személy saját nyilatkozatát kívánja meg, illetőleg amelyek a munkával szerzett keresményre vonatkoznak.

16. § (1) Cselekvőképtelen az is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége – elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt – állandó jelleggel teljesen hiányzik.
(4) A gondnokság megszüntetésével a cselekvőképtelen személy cselekvőképességét visszanyeri.

1960. évi 11. törvényerejű rendelet a Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról 

8. § A cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezést a gondnokság alá helyezendő személy házastársa, egyeneságbeli rokona, a gyámhatóság és az ügyész kérheti.

13. § (1) A cselekvőképességet érintő gondnokságot a bíróság megszünteti, ha elrendelésének oka már nem áll fenn.
(2) A gondnokság megszüntetése iránt maga a gondnokság alatt álló, házastársa, egyeneságbeli rokona, a gondnok, a gyámhatóság és az ügyész indíthat keresetet.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

93. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az az ellátást igénylő kérelmére történik. Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.

43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.

45. § A bentlakásos intézményben gondozott személy az e rendeletben foglaltak szerint részesül teljes körű ellátásban.

46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést – ebből legalább egy alkalommal meleg ételt – kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére – orvosi javaslatra – az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.

47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt – szükség szerinti más lábbelit – tartalmaz.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben felsorolt ruházat összetételéről, mennyiségéről, valamint a sportruházattal való ellátás indokoltságáról az intézmény vezetője dönt.
(5) A gondozottak ruházatának tisztításáról és javításáról az intézmény a házirendben meghatározott módon gondoskodik.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.

50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.

51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja – a fogorvosi ellátás kivételével – a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.

54. § (1) Az intézményben gondozott betegek ellátásához szükséges ápolási segédeszközökről, a beteg kényelmét szolgáló eszközökről, valamint a rehabilitációt segítő eszközökről az intézmény gondoskodik.
(2) Az intézményben élő gondozott számára szükséges gyógyszer, valamint gyógyászati segédeszköz beszerzéséről az intézmény gondoskodik.

55. § A bentlakásos intézmény feladatkörében gondoskodik a jogosult mentálhigiénés ellátásáról. Ennek keretében biztosítja
a) a személyre szabott bánásmódot;
b) a szabadidő kulturált eltöltésének feltételeit;
c) a szükség szerinti pszichoterápiás foglalkozást;
d) a gondozott családi és társadalmi kapcsolatai fenntartásának feltételeit.

56. § (1) A bentlakásos intézmény szervezi a munkavégzésre képes ellátottak foglalkoztatását. A gondozott személy életkorának és egészségi állapotának megfelelően a foglalkoztatás lehet
a) munkavégzési célú;
b) terápiás célú;
c) képességfejlesztő; valamint
d) képzési célú.
(2) Az (1) bekezdés a) pontja szerinti foglalkoztatás formái különösen
a) az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzés;
b) az intézmény közreműködésével más gazdálkodó szervezet részére végzett munka vagy intézmény által végzett vállalkozási tevékenység;
c) az a) és b) pont alá nem tartozó, más jogviszony keretében történő munkavégzés.

57. § (1) Az intézmény működési körén belül szervezett munkavégzési célú foglalkoztatás lehet az igazgatási, gazdasági vagy a gondozottak művelődését, szórakozását szolgáló részlegekben, valamint az intézményhez tartozó udvaron, kertben végzett munka.

Az érintett alkotmányos jogok

- szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog [Alkotmány 55. § (1)]
- legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog [Alkotmány 70/D. § (1)
- szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1)]

A vizsgálat megállapításai

K. A. beadványával kapcsolatban az alábbiakat állapítottam meg.

1. K. A. gondnokság alá helyezéséről bíróság döntött. A bíróság eljárásának, ítélete megalapozottságának vizsgálatára az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény [a továbbiakban: Obtv.] 29. § (1) f) pontja értelmében nincs hatásköröm.

2. A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993:III. tv.  93. § (1) bekezdése értelmében a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az az ellátást igénylő kérelmére történik. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem kérdésében vita van, arról a gyámhatóság dönt.
Az intézményi jogviszony megszüntetésére vonatkozó panasszal összefüggésben azt állapítottam meg, hogy az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben nincs hatásköröm eljárni. K. A.-nak ugyanis közigazgatási jogorvoslati, pontosabban gyámhatósági felülvizsgálati lehetőség áll rendelkezésére, amennyiben gondnoka az intézményi jogviszony megszüntetésével nem ért egyet.

3. A vizsgálat megállapította, hogy a Heves Megyei Önkormányzat Visontai Pszichiátriai Otthona a jogszabályban előírt szociális ellátás biztosítására mind fizikai adottságai, mind személyi feltételei szempontjából alkalmatlan volt, ami az otthonban ápolt betegeknek az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogukkal valamint a 70/E. § (1) bekezdésében foglalt szociális biztonsághoz való jogukkal összefüggésben jelentett alkotmányos visszásságot. 
Az OBH 2255/1996. számú vizsgálata eredményeként az állampolgári jogok országgyűlési biztosa által tett ajánlásra a fenntartó 1996. augusztusában az otthon bezárásáról, továbbá az egészségügyi és szociális ellátás feltételeinek javításáról döntött. Az otthont 1997. júliusában be is zárták és a Heves Megyei Önkormányzat Pszichiátriai és Szenvedélybetegek Otthonába Füzesabonyba átköltöztették a visontai otthon lakóit. Az intézmény vezetésére új igazgatót neveztek ki és jelentősen bővült a szakképzett gondozói létszám is. Az új otthon épülete már biztosítja az emberhez méltó elhelyezést.
Mindezekre tekintettel a megállapított alkotmányos visszásság orvoslására ajánlással nem élek.

Budapest, 1997. július "  "

Dr. Polt Péter