OBH 6898/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Zsiga Jánosné
Az eljárás megindulása

A panaszos a Hivatalunkhoz intézett beadványában az 1995. október 06-án bekövetkezett közlekedési balesettel kapcsolatban lefolytatott szabálysértési eljárás hiányosságait sérelmezi azzal, hogy mind ténybelileg, mind pedig jogilag tévesen került sor a balesetet illető felelősségének megállapítására.
Minthogy az adott  esetben felmerült az Alkotmány 2. §-a (1) bekezdésében biztosított jogbiztonság sérelme, vizsgálatot rendeltem el. 

A tényállás és a vizsgálat megállapításai

1.	A Veszprémi Rendőrkapitányság mint I. fokú szabálysértési hatóság az 1996. október 30. napján kelt 00210/96. szabs. számú határozatával a panaszost közúti közlekedés rendje megzavarása szabálysértése miatt figyelmeztetésben részesítettee, egyben az eljárást megszüntette.
	A Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság, mint II. fokú szabálysértési hatóság az 1996. december 20. napján kelt 5/535/1996. számú határozatával az I. fokú határozatot helybenhagyta.
	A tényállás szerint 1995. október 06-án a 8-as  számú főúton személygépkocsijával haladó panaszos összeütközött a 72-es főútról kikanyarodó autóbusszal. Az ütközés következtében a panaszos 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett, s jelentős anyagi kár keletkezett.
	A  határozatnak a műszaki szakértői véleményen alapuló megállapítása szerint a panaszos által vezetett személygépkocsi a balesetkor a megengedett 80 km/h sebesség helyett 103-110 km/h sebességgel közlekedett. Az autóbusz behaladásának megkezdésekor a személygépkocsi féktávolságon kívül volt, s a közlekedési baleset lassító fékezéssel elkerülhető lett volna.

2.	Az adott esetben rendelkezésre álló iratok tartalmából megállapíthatóan a lefolytatott eljárás folyamán lényegében minden jelentős adat feltárására sor került, s a műszaki szakértői véleményben foglaltak sem adnak kellő alapot az autóbusz vezetőjének terhére felróható észlelési vagy cselekvési késedelemmel összefüggő szabályszegésre. 

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának egyébként sem az a feladata, hogy akár a nyomozó hatóság, akár pedig a szabálysértési hatóságnak az adatok értékelésén alapuló megállapításait felülbírálva - azokkal ellentétben - bűncselekmény, illetve szabálysértés gyanújára utaló adatokat találjon, hanem az alkotmányos visszássággal kapcsolatban az adott eljárás lefolytatásának körülményeit, s ennek keretében azt kell vizsgálnia, hogy az érintettek jogai gyakorlását az eljárás során biztosították-e.
	Mindez természetesen nem jelenti azt, hogy az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan jogsértő vagy méltánytalan döntést - amire például a tények feltűnően egyoldalú mérlegelése vagy a megkívánt indokolás hiánya, illetve alapvetően formális volta utal - ne lenne köteles a beadványban foglaltak vizsgálhatóságát igénylő sérelemnek tekinteni. 

3.	Álláspontom szerint azonban a jelen esetben lefolytatott eljárást, illetve az annak eredményeként meghozott határozatokat illetően, a panaszos által sérelmezett tények tekintetében rendelkezésre álló adatok alapján, nem állapítható meg olyan alkotmányos visszásság, amely az 1993. évi LIX. törvény 20. §-a (1) bekezdésében részemre biztosított jogkör alapján további intézkedés megtételét tenné indokolttá. 

Budapest, 1997. június 24.

Dr. Polt Péter