OBH 6894/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindítása

Panaszos 1996. szeptember 4-én fordult Hivatalunkhoz.
Panaszában előadta, hogy Budaőrs Város Önkormányzatának jegyzője határozatával kötelezte a "Baross köz építőközössége által meghatározott" érdekeltségi hozzájárulás kifizetésére.

Panaszában megkérdőjelezte mind azt, hogy építőközösség létrejött volna, mind azt, hogy az építkezés maga szabályszerű lett volna (nem készült költségvetés, árajánlat stb.)  mind magát az eljárást, amelyben tértivevény nélkül, lezáratlan borítékban, címzés és feladó nélkül, másolatban és hitelesítés nélkül kiadott "határozatot" kapott az önkormányzat jegyzőjétől.

A vizsgálat során felmerült alkotmányos visszásságok gyanúja

jogbiztonság sérelme (Alkotmány 2. § (1) bekezdés: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

jogorvoslathoz való jog sérelme (Alkotmány 57. § (5) bekezdés: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti."

Jogszabályi háttér

1957. évi IV. tv. az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1988. évi I. tv. a közúti közlekedésről
1990. évi LXV. tv. az önkormányzatról (Ötv.)

A vizsgálat megállapításai

Panaszos 1990-ben az utcában lakókkal együtt írásban kérte az addig beton burkolatú út  aszfaltozását. Az aszfaltozás megtörtént. Panaszos és az utcából még egy ingatlan-tulajdonos hozzájárulást nem fizettek, így a fizetésre kötelezték őket. A kötelezést a jegyző bocsátotta ki, és jogorvoslati lehetőségként a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz történő fellebbezés lehetőségét jelölte meg.

A kézbesítés körülményei panaszos előadásából fentiek szerint vélelmezhetők. A panaszbeadvány beérkezése után hivatalom először Budaőrs Város jegyzőjétől kisérelte meg adatok és iratok bekérését. Mivel az nem vezetett eredményre, a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét kértem fel vizsgálatra és az iratok megküldésére.

Többszöri eredménytelen megkeresésem után felszólításomra 1998. június 15-én a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 63.403/1998. sz. alatt saját felügyeleti jogkörében eljárva a jegyző 1996. augusztus 7-én kelt határozatát megsemmisítette.
Nem rendelt el új eljárást, mert az az önkormányzat hatásköre, amelyben I. fokon a polgármester, II. fokon az önkormányzat testülete járhat el.

A tényállás alapján megállapítható

A panaszos által leírt történések, illetve azok hiánya vizsgálatom eredményeképpen sem rekonstruálhatók teljeskörűen, mivel a jegyző hivatalában az iratok elvesztek. Ezért el kellett fogadnom a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 1998. június 15-i határozatában és indoklásában foglaltakat. Mivel az iratok az ügyfél hibáján kívül nem bizonyítják egyértelműen a fellebbezés megtörténtét vagy elmaradását, illetve a fellebbezésre nyitva álló határidő betartását vagy mulasztását,

- Áe. 71. § (1) "Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság – a felettes szerve útján – a határozatnak részére történő megküldésétől - 45. § (4) bek. számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi.
(2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha

c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt"

- 39. § (4) "A határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni."

együttes alkalmazását jogszerűnek, panaszos jogai érvényesítésére alkalmas eljárásnak fogadtam el - annál is inkább, mivel ellenérdekű fél az eljárásban nem volt, akinek az érdekei sérelmet szenvednének e megoldás által.
Érdeksérelem legfeljebb az önkormányzatot érte az elmaradt bevétel miatt, annak okozója azonban önmaga, hivatala és jegyzője. 

Az 1988. évi I. tv. 31. § (2) bek. alapján "A helyi önkormányzat – ha az útépítési együttműködésben az érdekeltek több mint kétharmada részt vesz – az abban részt nem vevő, de a közút használatában érdekelt magánszemélyt vagy jogi személyt a résztvevők által vállalt anyagi hozzájárulás mértékéig útépítési érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezheti". Az érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezés az önkormányzat részéről egyébként jogszerű, amennyiben az útépítéssel kapcsolatosan, a hozzájárulás  fizetésének jogalapját és összegszerűségét az önkormányzat bizonyítja. Megállapítottam, hogy a Közigazgatási Hivatal 40.274/98. sz. határozatáról az érdekeltek értesültek.

Megállapítottam, hogy Budaőrs város jegyzőjének a hozzájárulás megfizettetésére vonatkozó eljárása megsértette panaszos állampolgári jogait, a jogbiztonsághoz és a jogorvoslathoz való jogát.

A jegyzőnek vizsgálatom kapcsán észlelt mulasztása folyamatosan sértette az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 18. §-ában foglaltakat,
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálatom kapcsán több alkalommal megsértette az 1993. évi LIX. tv. 18. §-ában foglaltakat, mindaddig, amíg 63.403/98. sz. alatt 1998. június 15-i határozatát meg nem hozta.
Panaszos sérelmét okozó 7061/96. sz. I. fokú határozat megsemmisítésével eljárásom e tekintetben eredményre vezetett, megnyílt az út az ügy törvényes rendezése előtt.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy felügyeleti jogkörében körültekintőbben járjon el.
Az országgyűlési biztos megkeresésére az ügyeket érdemben vizsgálja, a megkeresésre válaszoljon, a határidőket tartsa be.

Felkérem, hogy Budaőrs város jegyzőjének az eljáró ügyintézőknek a felelősségét vizsgálja a konkrét ügyben - különös tekintettel arra, hogy az iratok elvesztek és arra, hogy ezt a jegyző csaknem két éven át nem közölte sem a Közigazgatási Hivatallal, sem Hivatalommal, az csak a Közigazgatási Hivatal személyesen eljáró ügyintézőjének a jegyző hivatalában lefolytatott helyszíni vizsgálatakor "derült ki".

Kérem, hogy az 1993. évi LIX. tv. 20. §-ában előírt határidőn belül ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről tájékoztatni szíveskedjék. 

Budapest, 1998. június 30.

Gönczöl Katalin