OBH 6808/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter
Az eljárás megindulása:

A panaszos beadványában többek között Szentiszló Község Önkormányzatának kölcsön formájában nyújtott átmeneti segély iránti kérelmének elutasítását kifogásolta.

Az ügyben a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményének érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Szentiszló Község Önkormányzatának Képviselőtestülete 582-4/1997. számú határozatában a panaszos kölcsön formájában nyújtható átmeneti segély iránti kérelmét elutasította. Az indoklás szerint az önkormányzat anyagi helyzete nem teszi lehetővé ilyen mértékű átmeneti kölcsön nyújtását. A képviselő testület a kérelemről, erre tekintettel döntött.

Irányadó jogszabályok:

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(4) A fővárosban – ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg – a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(2) E törvény alapján a jogosultat gyermeknevelési támogatás illeti meg (a továbbiakban: normatív pénzbeli ellátás).
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén – a szociális alapellátás keretében – a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).

A vizsgálat megállapításai:

A Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme  a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetők a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

A törvény szerint átmeneti segély a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére nyújtható. Szentiszlói Község Önkormányzatának Képviselőtestülete által hozott határozat indoklása nem tér ki arra, hogy vizsgálta-e a kérelmező szociális rászorultságát. Csupán arra hivatkozik, hogy az önkormányzat anyagi helyzete nem teszi lehetővé a kérelemben foglaltak teljesítését.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény alapján a határozat indokolásának tartalmaznia kell a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait.

Az országgyűlési biztosnak nem feladata, hogy az önkormányzat mérlegelési jogkörébe tartozó szociális juttatások  odaítélését vizsgálja. Az országgyűlési biztos azt vizsgálja, hogy a hatóság valamely intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása okozott-e alkotmányos visszásságot.

Az átmeneti segélyről hozott határozat törvénynek nem megfelelő indoklása veszélyezteti a jogbiztonság alkotmányos követelményét és ezáltal a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás:

Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bekezdésében biztosított jogommal a következő ajánlásokat teszem:

1.) 	Szentiszló Község Önkormányzat képviselőtestülete az államigazgatási
	eljárásról szóló törvény 61. § (1) bekezdése alapján az érintett határozatát
	vonja vissza, és hozzon új döntéseket.

2.)	Szentiszló Község Önkormányzat jegyzője vizsgálja meg, hogy született-e
	további jogszabálysértő határozat az elmúlt időben és gondoskodjon a
	jogszabálysértések orvoslásáról.
 
	Tegye meg a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben
	hasonló jogszabálysértő határozat ne születhessen.

Budapest, 1998. május 6.

Dr. Polt Péter