OBH 6752/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte, hogy eredményes felvételi vizsgája ellenére sem nyert felvételt a KLTE BTK magyar szakára, felvételi eredményét dokumentáltság hiányában nem tudták megállapítani.

A panasz alapján alkotmányos visszásság gyanúja merült fel, ezért az országgyűlési biztos az ügyben vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

Panaszos központi írásbeli dolgozatot írt az ELTE Bölcsészettudományi Karán, a szóbeli felvételi vizsgát a Kossuth Lajos Tudományegyetemen, Debrecenben tett. A felvételi vizsgák elbírálása után panaszos - másoktól eltérően - nem kapott tájékoztatást a felvételi vizsga eredményéről. Panaszos telefonon való érdeklődésére a KLTE Tanulmányi Osztályának vezetője arról adott tájékoztatást, hogy panaszos írásbeli vizsgájának eredményeként 0. pont szerepel a számítógépen, ezért felvételi kérelmét nem tudják teljesíteni. Az osztályvezető egyúttal arról is tájékoztatta panaszost, hogy mivel a fellebbezési határidő eltelt, jogorvoslati kérelmet ezt követően már nem nyújthat be.

Alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során – külön törvény eltérő rendelkezése hiányában – a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a fegyveres erők, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a rendőrség és a rendészeti szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkező miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenőrzést érdemben nem akadályozhatja.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot vagy véleményt kérhet.

A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. tv.:

2. § (1) Felsőoktatási intézmények: az állami és az állam által elismert nem állami egyetemek és főiskolák.
(2) A felsőoktatási intézmény – az e törvényben foglalt keretek között – szakmailag önálló, önkormányzattal rendelkező jogi személy, amelynek kizárólagos joga a törvény 84. §-a (2) bekezdésének b)–d) pontjában meghatározott egyetemi és főiskolai szintű alapképzés, szakirányú továbbképzés és doktori, illetve mesterképzés folytatása, valamint a 97–99. §-ban megállapított oklevelek kiadása. A felsőoktatási intézmény jogosult továbbá a törvény 7. §-ának (8) bekezdésében meghatározott akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzés folytatására és a 97. § (7) bekezdése értelmében a felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítványok kiadására.

58. § (1) Az intézmény vezetőjének feladatai ellátása és hatáskörének gyakorlása során általános utasítási, illetőleg intézkedési joga van; nem utasíthatja azonban sem az intézményi tanácsot, sem az intézményben működő más tanácsokat, ideértve a hallgatói önkormányzatot, illetőleg az intézményben működő érdekképviseleti szervezeteket is.
(2) Az intézmény vezetője – a (3) bekezdésben foglaltak kivételével – megsemmisíthet minden olyan döntést, határozatot, intézkedést, amely jogszabályt sért. Akire a döntés sérelmes rendelkezést tartalmaz, az intézményi tanácshoz fellebbezhet.
(3) Az intézmény vezetője az intézményi tanács, az intézményi tanács pedig az intézmény vezetője jogszabálysértő döntéseinek megsemmisítése érdekében előterjesztéssel fordulhat a művelődési és közoktatási miniszterhez.

64. § (1) A felsőoktatási intézmény dönt minden olyan intézményi ügyben, amelyet törvény vagy felhatalmazása alapján más jogszabály nem utal állami vagy helyi önkormányzati hatáskörbe.
(2) Az oktatás, a tudományos képzés, a művészeti tevékenység, a kutatás és a tanulás szabadságának biztosítása érdekében a felsőoktatási intézmények önkormányzati joga, különösen
a) szervezeti és működési rendjük önálló kialakítása;
b) az oktatók, a tudományos kutatók és a vezetők kiválasztása;
c) a költségvetési támogatásra is figyelemmel a felvehető hallgatók számának megállapítása, továbbá a felvétel feltételeinek meghatározása, a hallgatók kiválasztása és felvétele;
d) tantervek, tananyagok, képzési programok meghatározása, valamint bizonyítványok, végzettséget, illetőleg szakképesítést tanúsító oklevelek kibocsátása, továbbá kreditértékek beszámítása feltételeinek meghatározása az intézménybe való felvételkor, illetve átvételkor;
e) tudományos kutatási programok kidolgozása, tudományos kutatási feladatok meghatározása és szervezése;
f) a részére jóváhagyott pénzügyi eszközök, források és előirányzatok feletti rendelkezési jog, valamint a kezelésükben lévő vagyontárgyakkal kapcsolatos jogok gyakorlása;
g) nemzetközi oktatási és kutatási kapcsolatok kialakítása és fejlesztése;
h) az intézményben folyó oktató és kutató munka minőségét biztosító intézkedések bevezetése és ellenőrzése.

65. § (1) Az állam a felsőoktatással kapcsolatos feladatait a felsőoktatási intézményeknek az Alkotmányban és e törvényben szabályozott, valamint e törvény alapján megalkotott intézményi Szabályzatukban megállapított jogok, kötelezettségek és hatáskörök tiszteletben tartásával látja el.

74/A. § (1) A művelődési és közoktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében vizsgálja, hogy a felsőoktatási intézmény, illetve felsőoktatási szövetség szervezete, működése, döntéshozatali eljárása, illetőleg döntései megfelelnek-e a jogszabályoknak.
(2) Nem terjed ki a művelődési és közoktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogköre azokra a döntésekre, amelyek alapján
a) munkaügyi vitának, illetve közalkalmazotti jogviszonyból származó vitának;
b) külön jogszabályban meghatározott bírósági vagy államigazgatási eljárásnak
van helye.
(3) A művelődési és közoktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében – határidő kitűzésével – felhívja az érintettet (nem állami felsőoktatási intézmény esetében a fenntartót is) a jogszabálysértés megszüntetésére. Az érintett (nem állami felsőfokú intézmény esetében a fenntartó is) köteles a felhívásban foglaltakat megvizsgálni, és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a minisztert tájékoztatni.
(4) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a miniszter
– a jogszabálysértő Szabályzatot vagy döntést megsemmisíti,
– a felsőoktatási intézmény vezetőjének fegyelmi felelősségrevonását, illetve – a cselekmény jellegétől függően – bírósági eljárást kezdeményez.

82. § Minden magyar állampolgárnak joga van – a 83. § keretei között – az általa választott felsőoktatási intézményben és szakon felsőfokú tanulmányokat folytatni.

83. § (1) Felsőoktatási intézménybe
a) alapképzésre és akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésre érettségi bizonyítvánnyal, illetőleg azzal egyenértékű középiskolai végzettséget tanúsító bizonyítvánnyal, továbbá felsőoktatási intézményben szerzett oklevéllel;
b) szakirányú továbbképzésre felsőoktatási intézményben szerzett és az adott felsőoktatási intézmény által meghatározott egyetemi vagy főiskolai oklevéllel;
c) doktori képzésre egyetemi oklevéllel vagy azzal egyenértékű oklevéllel
lehet jelentkezni.
(3) A felsőoktatási intézmény a felvételt az (1) bekezdésben meghatározott feltételeken túl további követelményhez, különösen az érettségi minősítéséhez, a középiskolai tanulmányok, középiskolai tanulmányi versenyek, illetve a felvételi vizsga, továbbá az e törvény szerinti akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzés során elért eredményekhez, alkalmassági vizsgálatokhoz, munkaviszonyhoz, meghatározott munkakör betöltéséhez, meghatározott időtartamú szakmai gyakorlathoz, végzettséghez kötheti. A felsőoktatási intézmény a felvételi vizsgakövetelményeket legalább két évvel, az egyéb feltételeket legalább egy évvel a bevezetésük előtt nyilvánosságra hozza.
(4) A felsőoktatási intézmények az intézményben folyó képzésről rendszeres tájékoztatást adnak; a felvételi követelményeket pedig évente, megfelelő időben közzéteszik.
(5) A felsőoktatási intézmény évenként – az FTT állásfoglalásának figyelembevételével – állapítja meg a szakra, karra, intézménybe felvehető hallgatók számát.
(6) A felsőoktatási intézménybe alapképzésre vagy a szakirányú továbbképzésre való felvételről a felsőoktatási intézmény e célra szervezett bizottsága, a doktori képzésre való felvételről az egyetem doktori tanácsa dönt. A bizottság, illetőleg a tanács felvételt megtagadó döntése ellen fellebbezéssel lehet élni, ha az jogszabályt vagy intézményi szabályzatot sért. A fellebbezést a felsőoktatási intézmény vezetője bírálja el. A fellebbezést elutasító döntés ellen további fellebbezésnek nincs helye.
(7) A felsőoktatási intézmények a felvételi vizsgát tett, illetőleg a felvett jelentkezők névsorát és eredményeit az intézményben, a szokásos módon közzéteszik.
(8) A felvételi vizsgák megszervezése és lebonyolítása a felsőoktatási intézmények feladata. A felsőoktatási intézmények a felvételi vizsgákat vagy azok egyes részeit közösen is megszervezhetik. A felvételi eljárás általános szabályait az FTT állásfoglalása alapján a Kormány rendeletben állapítja meg. A kormányrendelet meghatározza azokat a minőségi követelményeket, amelyeket mind az államilag finanszírozott hallgatói létszámkeretre, mind a költségtérítéses képzésre történő felvétel esetében teljesíteni kell. A hitéleti képzés tekintetében a kormányrendelet nem tartalmazhat előírást.

A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló             28/1995. (III. 24.) Kormányrendelet

14. § (1) A felvételi bizottság a felvétel kimondásáról vagy annak elutasításáról határozatot hoz.
(2) A felsőoktatási intézmény a felvételi vizsgát tett, illetve felvett jelentkezők névsorát és eredményeit az intézményben teszi közzé. A felvételről vagy a felvétel elutasításáról szóló értesítésben a jelentkezőt tájékoztatja a ponthatárról és az általa elért eredményről.
(3) A felvételt elutasító határozat ellen az Ftv. 83. § (6) bekezdésében foglaltak szerint a kézhezvételtől számított 8 munkanapon belül fellebbezéssel lehet fordulni a felsőoktatási intézmény vezetőjéhez.
(4) A fellebbezéssel kapcsolatos döntésről az érintetteket 15 napon belül értesíteni kell. A döntéssel kapcsolatban további fellebbezésnek nincs helye.

A vizsgálat megállapításai:

Az ügyben megkerestem az ELTE  dékánját, aki azt a tájékoztatást adta, hogy panaszos írásbeli eredménye számítógépes programhiba folytán jelent meg 0 pontként. A hiba korrigálása érdekében az ELTE - a fellebbezési határidő eltelte után - faxon keresztül tájékoztatta az elért pontszámról a KLTE Tanulmányi Osztályát. A debreceni KLTE az ELTE faxon megküldött értesítését nem fogadta el hivatalos, a felvételi eredményt ténylegesen igazoló dokumentumként, ezért panaszos felvételi kérelmét ismét elutasította. Megkeresésemre a Kossuth Lajos Tudományegyetem Tanulmányi Osztályának vezetője felülvizsgálta döntését, majd megállapította, hogy panaszos a közölt pontszámok alapján sem érte el a felvételi ponthatárt. Időközben az ELTE dékánja szintén megkeresésemre felülvizsgálta a panaszos írásbeli pontszámait tartalmazó, KLTE-hez intézett tájékoztatását. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ELTE tévesen nem a tényleges, hanem a saját számítási rendszere szerint már átszámított pontokat továbbította a KLTE felé. 

A program- és számítási hibák tisztázása után a KLTE BTK dékánja elfogadta panaszos felvételi kérelmét, így panaszos szeptemberben megkezdhette tanulmányait.

Az írásbeli pontok késedelmes, a fellebbezési határidőn túli, és tévesen számított közlése az ELTE részéről; az írásbeli pontszámokat közlő, az ELTE Dékáni Hivatalának vezetője által aláírt levél hivatalos iratként való el nem fogadása, a KLTE részéről a jogállamiság és a művelődéshez való jog sérelmével járó alkotmányos visszásságot idézett elő. Tekintettel azonban arra, hogy az érintett egyetemek a keletkezett visszásságokat saját hatáskörben orvosolták, és lehetővé tették, hogy panaszos felsőfokú tanulmányokat folytasson, az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 1998. május 6.

Gönczöl Katalin