OBH 6667/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy az önkormányzat jövedelempótló támogatását megszüntette és sem erről, sem a szociális ellátás iránt benyújtott kérelmének elintézéséről nem kapott határozatot.
Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és iratok megküldését, illetve álláspontjukról tájékoztatást kértem. Válaszukban közölték, hogy panaszos 1994 óta részesül jövedelempótló támogatásban. 1996. július 22-én kelt határozattal az önkormányzat 1996. augusztus 1. napjától megszüntette a támogatás folyósítását, mivel panaszos az együttműködési kötelezettségének nem tett eleget. A megküldött iratokból megállapítható, hogy panaszos a megszüntető határozatot aláírta. Szeptember 14-én kelt határozatában az önkormányzat 1996. augusztus 1. és november 30. közötti időre - méltányosságból - engedélyezte a jövedelempótló támogatás felvételét. 

Panaszos 1997. március 5-én rendszeres szociális segély és átmeneti segély iránt nyújtott be kérelmet, melyet az önkormányzat március 6-án, illetve április 1-én teljesített. A krízis és rendszeres szociális segély juttatásáról szóló határozatokat postai úton, tértivevénnyel küldte meg az önkormányzat panaszosnak, melyet az érintett a kézbesítés kétszeri megkísérlése ellenére nem vett át. Az önkormányzat mellékelten megküldte hivatalomhoz a kézbesítést igazoló tértivevényeket. A népesség-nyilvántartó előtt nem ismert panaszos új bejelentett lakóhelye, korábbi lakóhelyéről kijelentkezett, így a rendszeres szociális segélyéről szóló értesítés nem jutott el hozzá.
Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"34. § (1) Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki
a) rendszeres pénzellátásban részesül;
b) előzetes letartóztatásban van, illetve szabadságvesztés büntetését tölti;
c) fegyveres vagy fegyver nélküli katonai, illetve polgári szolgálatot (a továbbiakban: katonai szolgálat) teljesít;
d) az illetékes megyei (fővárosi) munkaügyi központtal (a továbbiakban: munkaügyi központ) az Flt. 25. §-ának (3) bekezdésében, az önkormányzattal pedig az e törvényben szabályozott együttműködést nem vállalja.
(2) Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ha a munkanélküli
a) határozatlan idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) a jövedelempótló támogatás folyósításának a 33. § (2) bekezdése szerinti időtartama lejárt;
c) az Flt. 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott keresőtevékenység időtartamával a munkanélküli járadék megállapítására szerez jogot;
d) jövedelempótló támogatásának folyósítása szünetel és a szünetelés időtartama meghaladja a (4) bekezdés szerinti időtartamot.
(3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
a) határozott idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) katonai szolgálatot teljesít, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti büntetését tölti;
c) oktatási intézmény nappali tagozatán kezdi meg tanulmányait, illetve olyan képzésben vesz részt, amelyre figyelemmel munkanélküli járadékban nem részesülhetne;
d) keresőtevékenységet folytat, ide nem értve azt a nem rendszeres munkavégzéssel járó kereső tevékenységet, amelynek havi ellenértéke nem éri el a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összeghatár 50%-át;
e) családjában az egy főre jutó havi jövedelem a 33. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt – figyelemmel a 25. § (4) bekezdésében foglaltakra is – meghaladja;
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A jövedelempótló támogatás folyósítása a (3) bekezdésben foglalt időtartamra, de legfeljebb 24 hónapra szüneteltethető. Ha a szünetelés oka megszűnik és a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak, a támogatást – figyelemmel a 33. § (2) bekezdésében foglaltakra is – tovább kell folyósítani.
34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
a) az illetékes munkaügyi központtal nem működik együtt [Flt. 25. § (3) bekezdés];
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
c) a támogatás feltételeinek évenkénti felülvizsgálatakor az ellátást megállapító önkormányzattal neki felróható módon nem működik együtt."

1992. évi XLV. törvény a postáról

"17. § (2) Az államhatalom, a közigazgatás és az igazságszolgáltatás szerveinek levélpostai küldeményei hivatalos iratként az e célra rendszeresített tértivevénnyel, könyvelt küldeményként adhatók fel, ha jogszabály alapján az irat átvétele olyan határidő számításának alapjául szolgál, amelynek megkezdődéséhez vagy lejártához a jogszabály jogkövetkezményt fűz."

133/1993. (IX. 29.) Korm. rendelet a postai tevékenységről

"17. § (1) A Pt. 17. §-ának (2) bekezdésében meghatározott hivatalos irat a címzetten kívül a címzett meghatalmazottjának, annak hiányában a helyettes átvevőnek kézbesíthető.
(2) A hivatalos irat kézbesítését a szolgáltató két alkalommal kísérli meg.
(3) A postafiókra címzett, de nem a fiókbérlő részére szóló hivatalos irat helyett értesítőt kell a postafiókban elhelyezni.
(4) Az értesítő kézbesítésének, illetőleg postafiókba elhelyezésének idejét, valamint a második alkalommal megkísérelt kézbesítés eredménytelenségét és annak idejét a tértivevényen fel kell tüntetni.
18. § (1) A postai küldeményeket a jogosult átvevő az alábbi átvételi határidőn belül veheti át a szolgáltató hivatali helyiségében:
a) a távmásolatot, a "gyorsan romló"-ként külön szolgáltatással feladott küldeményt kettő;
b) a hivatalos iratot a második értesítéstől számított öt;
c) a postautalványt, az értéknyilvánítással feladott levélpostai küldeményt, a levélpostai küldeményt tíz munkanapig;
d) a postacsomagot és az értékcsomagot öt munkanapig;
e) a "postán maradó" megjelöléssel feladott küldeményt a megérkezés napjától számított harminc naptári napig.
(2) Az átvételi határidő az értesítés napját követő munkanapon kezdődik.
(3) A címzett előzetes bejelentése esetén az (1) bekezdés d) pont szerinti határidő öt munkanappal meghosszabbítható."
Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítható, hogy panaszosnak tudomása volt a jövedelempótló támogatás megszüntetését kimondó határozatról. A támogatás méltányosságból történő további folyósítását elrendelő határozat határozott időtartamra engedélyezte a juttatás felvételét, így külön megszüntető határozatra nem volt szükség.

Az önkormányzat eleget tett a kézbesítés során felmerülő kötelezettségeinek is, hiszen tértivevénnyel kísérelte meg az átmeneti és a rendszeres szociális segélyről szóló határozat panaszoshoz történő eljuttatását. Mind a posta kézbesítési kísérletei, mind a Szociális Osztály megkeresése eredménytelenek maradtak. 

A megállapított tényállásra tekintettel a panasszal kapcsolatban alkotmányos visszásság nem áll fenn, így ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1998. január 19.

Dr. Polt Péter