OBH 6649/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Balotaszállási lakós fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel a Garancia Biztosító közúti  baleset során szenvedett kárát nem térítette meg.
	A vizsgálat  a tulajdonjog sérelmének alapos gyanúja miatt 1996. augusztus 15.-én indult.

A megállapított tényállás

	Felkérésemre az Állami Biztosításfelügyelet a panaszos beadványát megvizsgálta. Tájékoztatása szerint az 1995. október 5.-én bekövetkezett balesetet követően 1996. februárjáig a károsult szinte folyamatosan  kórházi kezelés alatt állt. A sérülésekről és az orvosi kezelésről szóló igazolások csak 1996. május 10.-én érkezetek a biztosító kecskeméti irodájához. A baleset miatt, mivel személyi sérüléssel járt, előszőr rendőrségi vizsgálat, majd bírósági eljárás indult. A biztosító a jogerős bírósági végzésről csak 1996. szeptemberében értesült. Az ítélet alapján a  a társaság 1996. novemberében vagyoni kár és személyi sérüléssel kapcsolatos kártérítés címén 22.361,- Ft-t fizetett  ki. Ezt követően 1997. január 2.-án a károsult a Biztosításfelügyethez fordult és a kezelő orvos véleménye alapján nem vagyoni kára megtérítését is  kérte. A kárügy és a panasz vizsgálata nehézséget okozott, mivel a panaszos írásából nem tudták adatait, lakcímét beazonosítani ( a károsult lakhelyét Balatonszállásnak olvasták). Az 1997. január 20.-án kelt  levele alapján, a helytelen címzés és az elégtelen adatok következtében személyét nem tudták tisztázni. A biztosító ezért az 1997. március 21.-én kelt levelében az azonosítás érdekében további információt kért. A Biztosításfelügyelet hasonló tartalmú értesítésére a panaszos 1997. április 28.-án kelt levelében válaszolt és ekkor tisztázódott a félreértés. A károsult azonban a kárigénye elbírálásához szükséges iratokat, többszöri felszólítás ellenére,  csak 1997. június 22.-én nyújtotta be. A biztosító, és a panaszos - az orvos szakértői vélemény kikérése után - 1997. augusztus 25.-én a kért kárösszeg elfogadásáról szóló egyezséget aláírta és a  panaszos  átvette a kárösszeget.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről
A kártérítés általános szabályai
339. § (1) Aki másnak jogellenesen kárt okoz, köteles azt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható.
A veszélyes üzem működéséből eredő károk
345. § (1) Aki fokozott veszéllyel járó tevékenységet folytat, köteles az ebből eredő kárt megtéríteni. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a kárt olyan elháríthatatlan ok idézte elő, amely a fokozott veszéllyel járó tevékenység körén kívül esik. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni arra is, aki az emberi környezetet veszélyeztető tevékenységével másnak kárt okoz.
(4) A kártérítési követelés három év alatt elévül.
A felelősségbiztosítás
559. § (1) Felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosított követelheti, hogy a biztosító a szerződésben megállapított mértékben mentesítse őt olyan kár megtérítése alól, amelyért jogszabály szerint felelős.
(2) A biztosító a megállapított kártérítési összeget csak a károsultnak fizetheti; a károsult azonban igényét közvetlenül a biztosító ellen nem érvényesítheti. A biztosított csak annyiban követelheti, hogy a biztosító az ő kezéhez fizessen, amennyiben a károsult követelését ő egyenlítette ki.
(3) A biztosítót a károsulttal szemben a biztosított szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti. A szándékos károkozás, továbbá a súlyos gondatlanságnak a szerződésben megállapított eseteiben azonban követelheti a biztosítottól a kifizetett biztosítási összeg megtérítését, kivéve ha a biztosított bizonyítja, hogy a károkozó magatartás nem volt jogellenes.
1957. évi IV. törvény
az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell.
1995. évi XCVI. törvény
a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről
AZ ÁLLAMI BIZTOSÍTÁSFELÜGYELET
A FELÜGYELET ELJÁRÁSA, INTÉZKEDÉSEI
Eljárási szabályok
122. § (1) A Felügyelet az e törvényben foglalt eltérésekkel az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint jár el.
(2) A Felügyelet határozatát a jogorvoslati kérelemre tekintet nélkül azonnal végre kell hajtani, ha az azonnali végrehajtás elmaradása a biztosítottak érdekét súlyosan veszélyeztetné. Erre a körülményre a határozatban ki kell térni.
(3) A Felügyelet határozata ellen a pénzügyminiszterhez lehet fellebbezni.
124. § (1) A Felügyelet a biztosítási szerződésben érintettektől hozzá beérkezett írásos bejelentéseket köteles az érintett biztosítóhoz érdemi ügyintézésre továbbítani.
(2) A biztosító köteles a Felügyelettől továbbított írásos bejelentést harminc napon belül érdemben kivizsgálni és annak eredményéről az ügyfelet és a Felügyeletet tájékoztatni.
(3) A Felügyelet az ügy során keletkezett iratokat betekintés végett bekérheti.
(4) Amennyiben a tájékoztatás alapján a Felügyelet az e törvényben foglaltaktól vagy a biztosítási feltételektől való rendszeres és súlyos eltérést tapasztal, a 126. § (1) bekezdése szerinti intézkedésre jogosult.
Intézkedések
126. § A Felügyelet a biztosító kötelezettségének teljesítése, a biztosítottak (szerződő felek, kedvezményezettek) érdekeinek megóvása, valamint annak érdekében, hogy a biztosítási tevékenység e törvénynek, a biztosítási tevékenységre vonatkozó más jogszabályoknak és a Felügyelet engedélyeinek megfeleljen, a következő határozatokat hozhatja:
a) a biztosítót az e törvényben, a biztosítási tevékenységre vonatkozó más jogszabályban, továbbá a felügyeleti engedélyekben meghatározott feltételeknek való megfelelésre – határidő kitűzésével – kötelezheti,
b) felügyeleti bírság (128–130. §) megfizetésére kötelezhet,
f) a biztosítási tevékenység folytatására adott engedélyt visszavonhatja, vagy a biztosító tevékenységét egészben vagy részben felfüggesztheti.
58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet
a gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról
6. § A biztosító a szerződés alapján összegszerű korlátozás nélkül köteles helytállni a károsulttal szemben.
7. § (1) A károsult kártérítési igényét a biztosítási szerződés keretei között közvetlenül a biztosítóval szemben jogosult érvényesíteni.
(6) A károsult a követelését a káresetet követő harminc napon belül köteles bejelenteni a biztosítónak. A határidő elmulasztása esetén – kivéve, ha a károsult bizonyítja, hogy az önhibáján kívül történt – a késedelmes teljesítés jogkövetkezményei a biztosítóval szemben nem alkalmazhatók.

A vizsgálat megállapításai

	A panaszbejelentés alapján az Állami Biztosításfelügyelet intézkedését vizsgáltam. A  biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről 1995. évi XCVI. törvény 124. §-a alapján intézkedésre megküldte a károsult kifogását a Garancia Biztosítónak. Ekkor tisztázódott  a félreértés, mely abból adódott, hogy panaszos írását a biztosító munkatársai nem tudták elolvasni és lakcímét tévesen állapították meg. A hibás lakcím miatt adatok hiányában személyét  nem tudták beazonosítani. A későbbiekben a késedelmes kifizetésért sem kizárólag a társaság volt felelős, hiszen a kért iratokat csak  többszöri felszólítás után nyújtotta be a károsult, ezért az egyezségben  meghatározott kárösszeget csak 1997. augusztus 25.-én tudták a panaszosnak  átadni.
	A vizsgálat során az államigazgatási eljárás szabályait sértő intézkedését. az Állami Biztosításfelügyeletnek nem észleltem. A panaszos mulasztása is közrehatott abban, hogy a kárösszeg kifizetésére késedelmesen került sor. A jogos kárigény megfizetését nem akarta a biztosító társaság megtagadni.
	Mindezekre figyelemmel alkotmányos visszásságot az ügyintézés során nem tapasztaltam.

Budapest, 1998. április

Dr. Polt Péter