OBH 6627/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

	Panaszosok az országgyűlési biztos általános helyetteséhez intézett beadványukban sérelmezték, hogy az 1994. júniusában beadott fellebbezésükre az akkori Köztársasági Megbízott Hivatala nem határozatban, hanem elutasító levélben válaszolt kizárva ezzel a további jogorvoslat lehetőségét.

A megállapított tényállás:

	A Budapesti Hőerőmű Vállalat megbízást adott az Erőmű beruházó Vállalat részére, hogy a Kelenföldi Hőerőműben 1db 145 MW-os gázturbinás blokkot építsen meg. A Budapesti Bányakapitányság a Százhalombatta - Budapest határa közötti III. szakaszra 1699/1993. szám alatt, a Budapest határa - XXII. ker. Hittérítő u. közötti II. szakaszra a 265/994. szám alatti határozatával megadta a létesítési engedélyt nagynyomású gázvezeték építésére. A gázvezeték I. szakasza a XXII. ker. Hittérítő út - Kelenföldi Hőerőmű közötti nyomvonalon került kijelölésre.
	 A Budapesti Bányakapitányság 266/1994 sz. határozatában megadta a létesítési engedélyt az első szakaszra is. A Bányakapitányság határozata ellen panaszosok fellebbezést nyújtottak be. A Magyar Bányászati Hivatal másodfokú határozatában elutasította panaszosok nyomvonalváltoztatás iránti kérelmét és egyúttal a gázvezetéket elosztóvezetéknek minősítette. A Bányászati Hivatal határozatához kapcsolódóan a XXII. kerületi Polgármesteri Hivatal 8-311/1994. sz. határozatával a kiviteli terv helyszínrajza alapján az I. szakaszra megadta a gázvezetékre a területfelhasználási engedélyt azzal, hogy a beruházónak környezeti hatásvizsgálatot kell végeztetnie. 
	Az első szakasz kiépítésében szintén érintett XI. kerületi Önkormányzat is megadta a területfelhasználási engedélyt, bár azt nem határozati formában tette. A lakók ennek ellenére fellebbezést nyújtottak be, amire a Köztársasági Megbízott Hivatala 09-10772/3/94. számú levelében úgy válaszolt, hogy mivel az első fokú hatóság intézkedése nem minősül határozatnak, nincs lehetőség annak visszavonására.
	 A lakók a XXII. kerületi Polgármesteri Hivatal területfelhasználást engedélyező határozata ellen is fellebbezést nyújtottak be, aminek következtében az első fokú hatóság a 8-311/9/1994. számú határozatával a területfelhasználást engedélyező határozatát - az abban meghatározott feltételek teljesítéséig -  visszavonta.
	A visszavonó határozat ellen a Gázművek Rt. nyújtott be fellebbezést a Fővárosi Köztársasági Megbízott Hivatalához, amely a 09-10772/1994. sz. határozatával a 8-311/9/1994. számú első fokú határozatot megsemmisítve, a 8-311/1994. számú első fokú határozatot azzal helyezte vissza hatályába, hogy a tervező 30 napon belül köteles a környezeti hatástanulmányt elkészíttetni és azt az első fokú hatósághoz benyújtani.

	Fenti határozatok (a Bányászati Hivatal, valamint a Köztársasági Megbízott Hivatala másodfokú határozata) ellen a lakók keresettel fordultak a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz, mely keresetüket elutasította és megállapította, hogy a keresettel felülvizsgálni kért közigazgatási határozatok törvényesek, megfelelnek az anyagi és az eljárási jogszabályoknak. A Pesti Központi Kerületi Bíróság ezen ítéletét mind a Fővárosi, mind a Legfelsőbb Bíróság helybenhagyta. 

Vonatkozó jogszabályok:

1.  Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja:

A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. (Obtv.) 16. §-a és 29.§ f/ pontja értelmében:

Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság vagy közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozat, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztás következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye ál fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs a számára biztosítva.

Az Obtv. 29. § f/ pontja kimondja, hogy e törvény értelmében a bíróság nem minősül hatóságnak.

3. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. :

2.§ (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont a legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

4. A területfelhasználási engedélyezési eljárásról szóló és az ügy elbírálásakor még hatályban lévő 1/1968 (I.11.) ÉVM rendelet:  

1. § (1) A természetes személyek, jogi személyek és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társulások területigénnyel járó, főépületként megvalósuló beruházásainak elhelyezéséhez területfelhasználási engedély szükséges.
(2) Nincs szükség területfelhasználási engedélyre
a) a kapun belüli bővítést célzó beruházásoknál;
b) ha a beruházás helyét a jóváhagyott részletes város (község) rendezési terv kijelölte;

2. § (1) A területfelhasználási engedély az illetékes építésügyi hatóságnak a beruházás helyét kijelölő, hatósági jogkörben hozott határozata.

Megállapítások:

	Mivel az ügyben bírósági határozat született és az országgyűlési biztos bíróság eljárását, határozatát nem vizsgálhatja felül, az általános helyettes hatáskör hiányában az ügyet nem vizsgálja, azonban jogi álláspontjáról panaszosokat az alábbiakban tájékoztatja.

	A területfelhasználási engedélyezési eljárásról szóló 1/1968 (I.11.) ÉVM rendelet szerint nincs szükség területfelhasználási engedélyre, ha a beruházás helyét a jóváhagyott részletes városi rendezési terv kijelölte.
	A XI. kerületi önkormányzat a 22/1993. sz. rendeletében fogadta el a gázvezeték nyomvonalát is kijelölő részletes rendezési tervet. A részletes rendezési terv megléte ellenére a XI. kerületi Polgármesteri Hivatal Építési Osztálya 1993. októberében külön rendelkezett - nem határozati formában - a területfelhasználási engedély megadásáról. Az 1/1968 ÉVM rendelet 2. § (1) bekezdése szerint  a területfelhasználási engedély az illetékes építésügyi hatóságnak a hatósági jogkörben hozott határozata. A XI. kerületi Polgármesteri Hivatal Építési Osztályának tehát a területfelhasználási engedélyt - ha már külön rendelkezik róla - határozati formában kellett volna megadnia. A határozat meghozatalának elmaradása nemcsak a fenti rendelet, hanem az Áe. vonatkozó szakaszának, mely szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz, sérelmét is előidézte. A Köztársasági Megbízott Hivatalának válasza tehát, mely szerint a XI. kerületi Polgármesteri Hivatal rendelkezése nem tekinthető határozatnak helytálló. Az ügy kimenetele szempontjából azonban a határozat meghozatalának elmaradása nem bírt relevanciával, hiszen a XXII. kerületi Polgármesteri Hivatal Építési Műszaki Irodája a 8-311/94. sz. határozatában szintén az első szakaszra vonatkozóan adott ki területfelhasználási engedélyt, és ezzel szemben biztosított volt panaszosok részére a jogorvoslat lehetősége. Ezt a határozatot panaszosok meg is fellebbezték, majd a Köztársasági Megbízotti Hivatal 09-10772/1994. számú, a 8-311/94 sz. határozatot hatályába visszahelyező határozata ellen  keresetet nyújtottak be a Pest Központi Kerületi Bíróságnál.

	A Bíróság az ügyben panaszosok keresetét elutasította és megállapította, hogy a felülvizsgálni kért közigazgatási határozatok törvényesek. Valószínű, hogy a Bíróság ugyanezen döntést hozta volna a XI. kerületi Polgármesteri Hivatal területfelhasználási engedélyt megadó határozatának felülvizsgálata során is, hiszen eljárása során azt is megállapította, hogy a perbeli gázvezeték a környezetre nézve is teljesen biztonságos.  

Budapest, 1998. február 16.

Dr. Polt Péter